Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XVI, N:o 2. 63 



»stranden fran en tallbevuxen as gaende i WSW— ENE. Denna 

 »as ar belagen pa c. 200 stegs afstand fran ofre kanten. I 

 »sydvest star en hogre bergviigg dold af tallskog.» En smal 

 strimma gles bjorkskog skiljer i NW mossen fran sjostranden. 

 I nordost skiljes mossen genom ett kalldrag fran den angriin- 

 sande bjorkskogen, i sydost vidtager en torrare tallmosse, i so- 

 der en »gles myr med gras», i sydvest fortsattes den anteck- 

 nade mossen till en bjorkskog. »Ytan ar i stort taget fullkom- 

 »ligt plan, sluttande mot NW. Tufvorna iiro 1 /2—S fot hoga 

 »och vanligen 2 — 3 (1 — 5) fot i genomskarning; »de storre hafva 

 »alldeles brant sluttande sidor. Mellanrummen aro mest riinn- 

 »formiga, men stundom anda till 3 fot breda. Fuktigheten ar 

 »pa tufvorna 5 (subhumidus), mellan tufvorna 7, nagon gang 6 

 »eller 8. Jordmanen mellan tufvorna bestar af 3 turn organiskt 

 » lager (multnande mossor) och derunder torf, hvars djup ej kan 

 »utronas (mer an 1 fot). Skuggighet 1 / l ». Trad: enstaka Be- 

 tula odorata, omkring manshog, mest med vissnad topp, busk- 

 artad. Buskar strodda: Salix glauca t, S. vagans e, S. nigri- 

 cans e bade pa och mellan tufvorna, S. lapponum i ostra hor- 

 net pa tufvor e, Betula alpestris mest i vestra hornet s, eljes e. 

 Tufvornas vaxtlighet bildas for ofrigt af ymniga ris och mos- 

 sor, rikliga orter samt enstaka gras och lafvar, namligen: Be- 

 tula nana r, Empetrum r, Oxycoccus microcarpus t, Ledum s, 

 Vaccinium uliginosum s, V. vitis idsea t, Andromeda poliifolia 

 i, Rubus chamaBmorus r, Pedicularis lapponica e, Eqvisetum 

 silvaticum (at nedre sidan) t, E. arvense t, Carex vulgaris, mest 

 nedat, e, Sphagnum fuscum y— r, Polytrichum strictum pa tuf- 

 vornas kanter y, Hylocomium proliferum y — t, H. parietinum 

 r — t, Aulacomnion palustre t, Dicranum Bergeri e, D. Bonjeani 

 e, D. congestum e, Mylia anomala e, Jungermania minuta e, J. 

 ventricosa e, Nephroma arcticum e, mest nedat stranden, Gla- 

 donia rangiferina e, CI. silvatica e, Gl. fimbriata e, Gl. cornu- 

 copioides e, Gl. cornuta e, Icmadophila aeruginosa e pa nedre 

 halften langs tufkanterna. Mellanrummens vegetation utgores 

 af ymniga mossor, rikliga ris och gras, strodda orter och en- 

 staka lafvar, namligen Vaccinium uliginosum r, Oxycoccus mi- 

 crocarpus och Empetrum s, Ledum t, Salix myrsinites i ofre 



