Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XVI. N:o 2. Ill 



num. Grasvegetationen foretrades af strodda Eqvisetum silva- 

 ticum och Eriophorum vaginatum, tunnsadd Aira flexuosa saint 

 enstaka Festuca ovina och Garex filiformis. Afven orterna aro 

 blott sparsamt representerade genom strodd Rubus chamsemo- 

 rus samt enstaka Melampyrum pratense, Tofieldia och Pedicu- 

 laris lapponica. Denna pa tufvornas torraste delar utbildade 

 formation, ett Glad i net urn empetrosum, ar tydligen utveck- 

 lad ur den foljande: 



Sphagnetum myrtillosum, det typiska torfmossesam- 

 hallet, bestar af ymniga mossor och ris, rikliga gras och orter, 

 strodda lafvar och tunnsadda buskar. Trad saknas. Mossmat- 

 tan bildas af tatt sammanpackad Sphagnum luridum, pa strodda 

 flackar tackande Hylocomium parietinum och Aulacomnion pa- 

 lustre, strodda Polytrichum strictum, Dicranum angustum, D. Ber- 

 geri, D. Bonjeani, Pohlia nutans, Jungermania inflata och Sphag- 

 num acutifolium purpureum, tunnsadda Hylocomium proliferum, 

 Sphagnum papillosum och Cephalozia media, enstaka flackar af 

 Hypnum trichoides samt enstaka Aplozia lanceolata och Jun- 

 germania heterocolpos. De i mossmattan instrodda lafvarne aro 

 Gladonia chordalis s, CI. rangiferina, CI. alpestris, CI. deformis 

 och Cetraria islandica t, samt Cladonia fimbriata, CI. cornuco- 

 pioides och Icmadophila aaruginosa e. Ofver mossmattan utbre- 

 der sig det tata risbestandet af fliickvis ymnig Betula nana, rik- 

 lig Empetrum, flackvis riklig Andromeda poliifolia, strodd Vacci- 

 nium uliginosum, tunnsadda V. myrtillus, V. vitis idaea och Cal- 

 luna samt enstaka Lycopodium selago. Oxycoccus microcarpus 

 genomspinner rikligt mossens bottenskikt. De i risbestandet rik- 

 ligt inblandade grasen utgoras af Eriophorum vaginatum s— r, 

 Garex pauciflora s, Molinia, Carex vaginata och Scirpus caespi- 

 tosus t samt Festuca ovina, Eqvisetum silvaticum, Carex filifor- 

 mis och Aira flexuosa e. Af orter ser man mest den rikligt 

 upptriidande Rubus chamsemorus. Strodda aro Drosera rotundi- 

 folia och Pinguicula villosa, tunnsadda Pedicularis lapponica 

 och Solidago, enstaka Comarum, Potentilla tormentilla, Tofieldia 

 och Trientalis. Tunnsadda enbuskar (Juniperus communis) boja 

 sig ofver fiiltskikten. 



