Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XVI, N:o 2. 151 



(jemfor Meddel. 14, 1888, sid. 165 o. folj.) har Utsjoki socken 

 ett fran Enare sockens betydligt afvikande klimat. Om en vaxt- 

 geografisk provinsindelning skall grundas pa sadana skiftningar 

 i vegetationen, hvilka aterspegla olikheter i klimatet, sa finnas 

 i Finland fa omraden sa egnade att fordelas pa siirskilda bota- 

 niska provinser som Enare och Utsjoki. Jag har redan i en 

 foregaende uppsats (Vedvaxternas utbredning i Finland. Veten- 

 skapliga meddelanden af Geografiska Foreningen i Finland III, 

 1896) framhallit denna grans och pa den medfoljande kartan 

 afskiljt „Utsjoki lappmark" sasom en siirskild provins samt for- 

 enat Enare med de norra delarne af Sodankyla, Kittila och 

 Muonioniska jemte sydostra Enontekis till en provins, „lvalo 

 lappmark". Delta pa vedvaxternas utbredning grundade indel- 

 ningsforslag visar sig salunda vid en granskning af vegetationen 

 i dess belhet fullkomligt befogadt. 



7. Fjallregionen i norra Sodankyla. 



Sasom bihang till var framstallning af de nordligaste skogs- 

 regionerna vilja vi foga nagra anteckningar ofver fjallregionen 

 pa bergen i norra Sodankyla. Dessa anteckningar aro visser- 

 ligen mycket knapphandiga, — en foljd af den ogynnsamma 

 vaderlek, som nastan bestandigt radde under vara fjiillexkur- 

 s i oner __ i och jag skulle icke fordrista mig att offentliggora 

 dem, om de icke kunde betraktas som ett supplement till min 

 redogorelse for Enare och Utsjoki socknars fjallregion (i Med- 

 del. haft. 14, 1887). 



Fjallregionen i norra Sodankyla ofverensstammer niira med 

 densamma pa Hammastunturit och Muotkatunturit. Bjorken 

 (Betula odorata) gar som en krypande buske upp genom nastan 

 hela regionen, pa Nattastunturit och Raututunturi till topparnes 

 kron, pa Saariselkii till 600 m (Vuomapaii), ja till och med 1 J 2 

 meter hog i skyddadt lage till 709 m pa toppen af Sokustama- 

 paa. De inom fjallregionen vaxande formerna af Betula odo- 

 rata ofverensstamma till storre delen med bjorkregionens och torde 

 bora hiinforas hufvudsakligen till Blytts alpigena, Regels carpa- 



