Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XVI, N:o 2. 153 



haft. 14, sid. 179). Alectoriaformationen ar utmarkande for de 

 narmare hafvet belagna, fuktigare och stormigare delarne af 

 fjiillregionen, renlafformationen for de mera kontinentalt belagna, 

 torrare och lugnare delarne af densamma (Meddel. haft. 14, sid. 

 214 o. folj.). Alectoriaformationens upptradande pa det konti- 

 nentalt belagna Saariselkas hogsta delar orsakas tydligen af att 

 denna hoga fjalltrakt eger ett lokalklimat, som narmar sig kust- 

 trakternas. Hojande sig 300 — 400 m ofver det omgifvande lan- 

 det maste dess toppars luft enligt lagen for temperaturens af- 

 tagande mot hojden (Hann, Handbuch der Klimatologie, Stutt- 

 gart 1883, sid. 134) sornmartiden vara 2 — 3° kallare an sliitt- 

 landets. Denna temperaturskilnad ar densamma som i juli torde 

 forefmnas mellan Sompiotrakten och Sydvaranger, om man far 

 doma af isotermernas forlopp i Wilds temperaturatlas. Att Saari- 

 selka atnjuter ett ganska fuktigt klimat, derom kunde min res- 

 kamrat och jag till fullo ofvertyga oss. Redan pa afstand, fran 

 Pystotunturis och Varpupaas toppar, sago vi molnmassor hanga 

 pa fjallgruppens ofre sluttningar. Och under var 18 dagars vi- 

 stelse i denna fjalltrakt blef vart arbete i hog grad hindradt af 

 regn. Tio dagar medforde regn vid Luirojarvi, men afven da 

 der nere var vackert vader, skockade sig nastan alltid lata gra- 

 bla moln pa nagon af topparne och askan mullrade ur deras 

 clunkel. Esomoftast blefvo vi under fjallvandringarna insvepta 

 i moln, hvilka genomblotte lafmoarne med sitt duggregn. Saari- 

 selkafjallen, hvilka hoja sina kala hjessor c. 200 m ofver de 

 omgifvande bergen, verka tydligen ratt kraftigt som fortatare af 

 luftens vattengas och skapa sig salunda sjelfva sitt hafsklimat. 

 Vi anmarkte derjemte att luften uppe pa fjallen var mycket 

 orolig. Sallan radde der lugn; det vanliga var en stark blast 

 (5—6 Beaufort), men ofta mottogos vi af full storm (8—9 Beau- 

 fort). Alia dessa egenskaper hos luften pa Saariselkafjallen 6f- 

 verensstamma. med klimatet i Ishafvets narhet och forklara 6f- 

 verensstammelsen i det torra grusets vaxtbekladnad. De ofriga 

 fjallen, Raututunturi och Nattastunturit, hvilka icke na 600 me- 

 ter, bara renlafmatta iinda upp pa kronen eller endast hogst 

 uppe en Alectoriamatta. 



Exempel pa Cladoniaformationen gifva anteckningarna fran 



