Acta Societatis pro Fauna et Flora Kennica XVI, q:o 2. 



G. tenuiflora, Eriophorum vaginatum, E. angustifolium och Scir- 

 pus caespitosus, samt orter, hvilka pa vissa stallen upptrada 

 Uickande och i allmanhet utmarka sig genom sina stora, glatta, 

 saftigt grona blad. Antecknade arc- Galtha, Gomarum, Cornus 

 suecica, Cirsium heterophyllum, Geranium silvaticum, Orchis 

 maculata, Polemonium campanulatum, Pedicularis lapponica, 

 Pyrola minor, Ranunculus repens, Rubus arcticus, R. chama> 

 morus, Spiraea ulmaria, Tofieldia borealis, Trientalis europaea, 

 Viola palustris och V. suecica. 



I astrandernas lundar spelar bjorken hufvudrollen jemte 

 granen. Men jemte dessa bestandbildare upptrada hiiggen, ron- 

 nen och aspen i vexlande mangd, till en del med triidartad, till 

 en del med buskartad utbildning. Ofverhufvud ar buskvegeta- 

 tionen riklig; mangenstades sammansnarjer den sig till ogenom- 

 trangliga snar af alia ofvan uppriiknade videarter. Pa oppnare 

 stallen antraffas sma grupper af Ribes rubrum. Deremot in- 

 skranker sig ristacket till flackar af Vaccinium uliginosum. Mar- 

 ken ligger i allmanhet bar. Brya, krypande Hypna, Aulacom- 

 nion och en eller annan flack af Mnia och Sphagna forma en- 

 dast med moda arbeta sig upp i skuggan och de multnande 

 lofven. Ej heller griisen aro synnerligen rikliga. Har och der 

 i snaren resa sig statliga Calamagrostides. Pa sankare mark 

 yfvas skogar af Eqvisetum silvaticum. Aira caespitosa, Poa ne- 

 moralis och Luzula multiflora aro de ofriga antecknade grasen. 

 Deremot ar ortmassan riklig och synnerligen frodig. Cirsium 

 heterophyllum, Geranium silvaticum, Hieracia, Polemonium cam- 

 panulatum, Solidago, Spiraea ulmaria, Trollius och Veronica 

 longifolia bilda ett stallvis anda till meterhogt faltskikt ofver 

 massan af lagre orter: Cerastium alpinum, Cornus suecica, Ma- 

 janthemum, Pedicularis lapponica, Paris, Polypodium dryopteris, 

 Pyrola minor, Ranunculus repens, Rubus arcticus, R. castoreus, 

 R. saxatilis, Trientalis, Viola montana, V. palustris och V. 

 suecica. 



Snarens vaxtlighet liknar mycket lundarnes och bjorkkiii 

 rens. Snarbestandet bildas af samtliga i det foregaende niimda 

 videarter jemte Betula nana. Enstaka Betulae odorata' hoja sig 

 derofver. I de tataste snaren forqviifves all undervaxt, men 



