Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XVI. N:o 2. 117 



cea och Scapanise en tat matta jemte rikliga Sphagnum recur- 

 vum och Amblystegium sarmentosum, strodd A. exannulatum 

 samt tunnsadda A. badium och Brya. Strodda buskar af Salix 

 hastata samt enstaka exemplar af Galtha och Calamagrostis 

 stricta vaxa i vattnet. — Utfor klippvaggarna rinner pa flere 

 stallen en tunn hinna af grundvatten fran de ofvanfor befintliga 

 afsatserna. Pa dessa vat a vaggar finner man ett ymnigt 6f- 

 verdrag af alger jemte rikliga lefvermossor, strodda Pohlia nu- 

 tans och cruda, strodd Andreeea petrophila, tunnsadda Ambly- 

 stegium uncinatum, Grimmia ramulosa, Oncophorus torquescens 

 och Dermatocarpon samt enstaka Amblystegium badium, Am- 

 phidium lapponicum, Grimmia fascicularis, Gyrophora hyper- 

 borea, Cladonia degenerans och Cetraria Delisei. — I klipp- 

 halorna vaxa ymnigt alger, svafvelgula lafsoredier, lefvermos- 

 sor och Pohlia cruda, rikliga Oncophori, tunnsadda Amblyste- 

 gium uncinatum, Polytrichum alpinum, P. urnigerum, Ceratodon 

 purpureus, Acarospora chlorophana och Dermatocarpon samt 

 enstaka Hylocomium proliferum, Plagiothecium denticulatum, 

 Grimmia fascicularis, Cetraria Delisei, Lycopodium selago, Jun- 

 cus trifidus och Polypodium phegopteris. 



Nagra af de vaxtformationer, som vi funnit i Akanhiirka- 

 kuru, aro i andra fjallskar rikare utvecklade. I lundarne an- 

 traffas sallsynt Polytrichum spinulosum, Milium effusum och 

 Melica nutans. Pa starrangsflackarne upptrtida Nardus, Molinia, 

 Scirpus csespitosus, Pinguicula vulgaris och Gnaphaliurn supi- 

 num. De tre gTiisformerna bilda hiir och der sma sjelfstandiga 

 formationer. Backmattorna bildas icke alltid i sa ofverviigande 

 grad af Anthelia julacea. Oftast inga afven Amblystegium ochra- 

 ceum och Scapania uliginosa, i deras bildning, stundom Philo- 

 notis fontana, Cephalozia media och G. islandica och sallsynt 

 Amblystegium dilatatum, Pohlia commutata, Anthelia nivalis, 

 Marsupella condensata och Cephalozia leucantha. Annu storre 

 ar det antal arter man patraffar i videsnaren. Betula odorata 

 iir allman, Salix caprea sallsynt i dem. Af orter finner man 

 allmant Bartsia, Solidago och Hieracia, hiir och der Gnaphaliurn 

 norvegicum, Cirsium heterophyllum samt sallsynt Rumex ace- 



