140 Unit, Finska Lappmarkens skogsregioner. 



perus communis, temligen allmanna Sorbus aucuparia, Ribes 

 rubrum, Alnus incana borealis och vicl Tana elf Salix lanata, 

 mindre allman Salix vagans livida. 



En grusstrand i Utsjoki antecknades den 17 aug. Det 

 ar stranden af den lilla holme i Mandojayri, hvars lund blifvit 

 beskrifven pa sid. 174. Strandremsan ar c. 130 m lang och 

 4 — ii m bred, betackt med grus och rullsten. Dess fuktighets- 

 grad ar 4 /io- Marken ligger till storre delen bar. Vegetationen 

 ar strodd och bildad af strodcla orter, tunnsadda ris, gras och 

 buskar samt enstaka mossor. Lafvar finnas blott pa stenbloc- 

 ken tunnsadda. Ingen enskild art upptrader rikligt eller ens 

 strodd. Mest bland de tunnsadda forekomma Oxyria, Solidago, 

 Astragalus alpinus, Rumex acetosella och Pinguicula vulgaris. 

 Tunnsadda aro vidare Galium boreale, Rubus saxatilis, Campa- 

 nula rotundifolia, Tofieldia, Hieracium sp., Festuca ovina, Cal- 

 luna, Thymus serpyllum och Salix myrsinites, enstaka Rartsia, 

 Gnaphalium dioicum, Polygonum viviparum, Silene acaulis, 

 Hieracium sp., Taraxacum, Galium uliginosum, Achillea mille- 

 folium, Hieracium alpinum, Trollius, Festuca rubra, Garex ri- 

 gida, Juncus trifidus, Aira flexuosa, Luzula multiflora, Andro- 

 meda poliifolia, Vaccinium uliginosum och vitis ideea, Empe- 

 trum, Salix hastata och lanata (telning), Retula odorata (lag 

 buske), Sorbus aucuparia (lag buske), Acolea concinnata, Am- 

 blystegium stellatum, Stereodon arcuatus, Grimmia ericoidcs, 

 canescens, Amblystegium uncinatum, Glimacium, Mnium affine, 

 Gatharinea tenella, Polytrichum urnigerum, Tayloria lingulata 

 och Alicularia minor. 



Grasvallar (aireta och festuceta) aro i bjorkregionen tem- 

 ligen sallsynta och sma. De finnas blott i boningarnas narhet, 

 saledes langs Tana elfs och Utsjokistratens nedre del. De ega 

 ymniga eller mycket rikliga griis, mycket rikliga orter samt 

 tunnsadda eller enstaka mossor och busktelningar, men aro fria 

 fran ris och lafvar. Grasmattan bildas oftast af ymnig Aira 

 caBspitosa eller Festuca rubra. Mycket allman och ofta riklig 

 ar afven Festuca ovina. Allmanna aro Calamagrostis stricta 

 (t— r), Poa pratensis (t— r), Agrostis borealis (s), Equisetum pra- 

 tense (t— r), E. arvense (s), Aira flexuosa (t) och Carex vagi- 



