100 Hidt, Finska Lappmarkens skogsregioner. 



tackas enstaka telningar af bjork och asp, men inga af tallen 

 eller granen. 



En jemforelse mellan vegetationen pa Lipahtamapalo och 

 Ampukangas visar i hvilken riktning utvecklingen pa de brand a 

 markerna gar. Efterhand som laftacket sluter sig, utrensas allt 

 flere af lafvarne, mossorna glesna och Cladonia alpestris tager 

 ofverhand. Pa samma gang uppvaxa bjorkarne och en gles 

 bjorkmo uppstar. Tallen kommer betydligt langsammare till 

 platsen. Till och med pa den gamla brandplatsen pa Ampu- 

 kangas finnas blott enstaka tallplantor. Och granen har alls 

 icke funnit vagen dit, ehuru den bildar bestand pa fjallslutt- 

 ningarna i narheten. 



Utom pa de vida brandflackorna blottas jord for ny in- 

 vandring af vaxter hufvudsakligen blott utmed de fran fjallen 

 kommande backarne. Vid snosmaltningen om varen svalla de 

 upp och fora en flerfaldigt storre vattenmassa an under som- 

 marn. Strommens hastighet blir deraf i hog grad okad och 

 dermed afven dess erosions- och transportformaga. Derom vittna 

 de betydande verkningar man om sommarn langs deras stran- 

 der ser af deras vararbete. An hafva de skurit sig tio till 

 tjugu meter djupa riinnor genom det grofsteniga gruset i fjall- 

 dalarnes nedre delar, an hafva de utbredt bankar af fmkornigt 

 grus och flere meter breda vallar af skarpkantiga stenblock af 

 atskilliga decimeters diameter pa moarne nedanfor fjallen. Dessa 

 aflagringar tvinga ofta backarne att andra sitt lopp, hvarvid 

 nya strombaddar eroderas i mon och nya bankar aflagras ? och 

 salunda kan en back, hvilken om sommarn ofvervadas med par 

 tre steg, bereda sig ett inundationsomrade af tiotal, ja stundom 

 mer an hundra meters bredd. Vissa grusbankar rubbas i sin 

 anordning vid hvarje varflode, andra ligga en foljd af ar ostorda 

 och bindas da af vegetation. Deras vaxtlighet foreter derfor 

 hela serier af utvecklingsstadier ledande an till moarnes, an 

 till vissa angars vaxtsamhallen. Nagra anteckningar, om ock 

 ofullstandiga, ma har anforas for att belysa denna hittills hos 

 oss obeaktade utvecklingshistoria. 



Suomusjoki (antecknadt den 13 juli) slingrar genom en 

 bjorkmo pa bottnen af en flack, vid dal i Raututunturis barr- 



