54 Magnus Brenner, Observationer rorande den Nqrdfinska floran. 



bildad skargard, omfattar nedra delen af Kemi- flodsystem fran 

 bergpasset emellan Kivalonotta och Kaihuavaara samt Raudan- 

 jokis sjosystem i oster samt Sodankyla- och Kittila-gransen till 

 och med Taapajokis kallor i norr, af Tornea-flodsystem ater den 

 ostra delen soder om Pello och Tengelio-elfs kallor, och gransar 

 i sydost genom Kivalo skogs- och bergstrakt till Kuusamo och 

 den nordosterbottniska slatten samt i vester till det svenska 

 Norrbotten, med hvars angransande del det narmast torde ofver- 

 ensstamma, hvarfore det ocksa, afvensom med afseende a sitt 

 lage norr om Bottenviken, gor skal for namnet Oster-Norrbotten, 

 hvarmed det har kommer att benamnas. Salunda begransadt, 

 utgores i fraga varande omrade af ett fran den korta kust- 

 strackan emellan Simo och Tornea smaningom sig utbredande, 

 svagt stigande lagland, endast vid norra och ostra granserna 

 hojande sig till omkring 150 m, i hvilket floddalarna endast vid 

 dessa granser na till 130 m, men till storsta delen, liksom afven 

 storsta delen af hela omradet, understiger 100 m. Uti det inre 

 landet lagst vid Tornea elf, vid Pello 65 m, vid Turtola 50 m, 

 hojer det sig, endast med afbrott af Ounasjoki dal, svagt mot 

 oster till 100 a 120 m och vid gransen mot Kemitrask omkring 

 150 m. Den mest kuperade, liksom den mest sjorika delen 

 ligger emellan Tornea- och Ounasjoki-Kemi-elfvar, med Tengelio- 

 sjosystem och en mangd bergtoppar, bland hvilka de hogsta, 

 Karhujnpukka och Pisavaara, stiga till omkring 300 m och den 

 allmant kanda toppen Aavasaksa till 232 m. Oster om Ounas- 

 joki-Kemi-elf ar landet jemnare och enformigare, med farre och 

 lagre toppar, sasom Ounasvaara (208 m), Warn ma (220 m) och 

 Kivalo-hojderna (222 a 159 m), och vid gransen emot Kemitrask 

 uppfylldt af Raudanjoki sjosystem. Vattenskilnaden emellan Ten- 

 gelio- och Sinetta-sjo- och flodsystem utgores af en skogbevuxen 

 mo, Airiselka, med karr och laga backar, hvarjemte langs ostra 

 sidan af nedra Ounasjoki uppgifves en as, Hanhiselka, forutom 

 nagra andra mindre asar i olika delar af omradet. Mindre hojder i 

 sydligaste delen af omradet aro Kalkkimaa kullar vester om Kaa- 

 kamajoki och Kallinkangas (55 m) emellan Kaakamajoki och Kemi 

 kyrka. Till omradet hora Rovaniemi, med undantag af Kemi elfdal 

 osterom Kivalonotta och Kaihuavaara, som horer till Kemitrask- 



