Acta Societatis pro Fauna et Flora Kennica, XVI, n:o i. 59 



Pudasjarvi, med undantag af dess ostligaste delar ifran och raed 

 Simotrask, vester om Iso Syote infill Ijo elf, hvarifran Taival- 

 koski sockenra utgor ostra gransen, saint det sydostra hornet 

 narmast Puolanko, vidare hela Utajarvi, den norr om Uleatrask 

 liggande delen af Saraisniemi anda till Jaalanka, hela Muhos, 

 Ulea utom Uleasalo, hela Kiiminki och Ylikiiminki, Haukipudas, 

 Ijo och Kuivaniemi. Till storsta delen odemark och svaratkom- 

 ligt, har detta omrade endast vid kusten, vid elfvarne och deras 

 bifloder samt vid de fa storre sjoarne erbjudit tillfalle till odling. 

 Dock aro afven langa strackor af elfstranderna, isynnerhet vid 

 Simo- och Ijoelfvar af den beskaffenhet att nagon odling har ej 

 kunnat fa insteg. De tatast bebodda delarne iiro trakterna langs 

 Uleaelf, nedre Kiiminkielf och nedersta Ijoelf, kusttrakten fran 

 Ulea till och med Ijo elfmynning samt de nordligare a- och elf- 

 mynningarne, hvarjemte mindre omraden i det inre af landet 

 vid Ijo elf och dess sjoar och bifloder aro jemforelsevis tatt be- 

 byggda. I omvandt forhallande hartill befinna sig de skogrikaste 

 trakterna, der grofva barrskogar ofverfloda, i den norra delen 

 af omradet, sasom norra Simo och norra Pudasjarvi, med an de 

 sodra och vestra delarne, sasom Ulea, Muhos samt kusttrakten 

 aro jemforelsevis skogfattiga, ehuru ej i sa hog grad som den 

 narmast i soder liggande delen af.Mellersta Osterbotten. Afven 

 mellersta delen af Simo, storsta delen af Pudasjarvi samt Ijo, 

 Utajarvi, Ylikiiminki och Kiiminki uppgifvas sasom mindre skog- 

 rika eiler till och med skogfattiga, dels pa grund af de vid- 

 strackta skoglosa karrmarkerna, hvilka upptaga halften till fyra 

 femtedelar af hela arealen, dels pa grund af uthuggning, katning 

 till tjarbranning och stallvis svedjebruk, att icke niimna de for- 

 harjande skogseldarne, hvarfore vidstriickta skogsmarker har 

 upptagas af ung bjork- eller blandskog af hufvudsakligen bjork 

 och gran. 



Sasom redan forut framhallits, hojer sig den ostra delen 

 af norra Finland betydligt hogre an det i vester liggande egent- 

 liga Osterbotten och Oster-Norrbotten. I norra delen hliraf eller 

 det sa kallade Kuusamo-omradet till sin hufvudmassa hogre an 

 200 m ofver hafvet med iinda till 540 m hoga toppar, uppnar 

 landet i den sodra delen eller Kajanien 125 a 200 m eller i 



