8 Magnus Brenner, Observationer roraiide den Nordfinska floran. 



grostis L. sp. pi., Calamagrostis lanceolata), har och der pa viigen Or. 

 marit. triticeum (Elgmus arenarius) samt »en stads, der sanden 

 uppkastats af vagorna till stranden, ett Pisum caale 3 angulo, ra- 

 dice alba, repente, perenne, folia crassa, alternatim pinnata* 

 (Latliyrus maritimus), »Hic langsta Norrbotten, ss. emellan Nuika 

 och Rucianemi» (Ruikka i Simo och Kuivaniemi). Den 18:de fort- 

 sattes fran Ijo till Ulea stad och den 19:de derifran ofver Li- 

 minge ang, sora befanns »i forstone helt sank med fraken upp- 

 fyld, men besynnerligen Arunclo (Phragmites communis) i sadan 

 myckenhet, att han liknade en skog. Cicidaria aquatica (Cicida), 

 vaxte ofverflodigt vid vagen. Hela vagen hade Ribes fr. rubro 

 vuxit, har och Lentkula (Callitriche verna var.?) et Lichenoides 

 a quo puder pa tra». Item Iris aquatica (J. pseudo-Acorus). 

 Den 20 September passerade han Brahestad och lemnade sa- 

 lunda det norm Osterbotten. 



Utom i Iter lapponicum finna vi uppgifter om Osterbotten 

 och Westerbotten, d. v. s. kusttrakten pa hvardera sidan om 

 Kaakamajoki, pa gransen emellan Tornea och Kemi, i bans 

 Flora lapponica, Flora suecica och Frutetum suecicum, Upsala 

 1758, i hvilket sist namnda omnamnas: Lonicera xylosteum anda 

 till norra Westerbotten; Ribes alpinum copiosissime i Osterbot- 

 ten, hvarmed enligt FL lapponica och Fl. suecica tydligen me- 

 nas trakten emellan Rjorneborg och Christiania (Kristinestad), 

 hvarjemte den i Iter lapponicum ej omnamnes nordligare an i 

 Wasa; vidare Ribes rubrum copiosissime supra Tornoam; Ri- 

 bes nigrum med foregaende i Westerbotten; Viburnum opulus 

 per ipsam Bothniam (omnamnes ej i Fl. lapp.)\ samt Rhamnus 

 Frangula tota Suecia, immo & Lapponia. 



I Flora lapponica och Flora suecica framhaller han siir- 

 skildt fran detta omrade endast sadana vaxter, som ej i lika 

 hog grad forekomma i hela Sverige eller i hela det under hans 

 lappska resa besokta omradet, eller som i nagot annat hanse- 

 ende voro anmarkningsvarda, hvarjemte for en del vaxter har 

 brukliga namn anforas, hvarfore vi harifran endast om dylika 

 vaxter kunna fa nagon upplysning. De iiro, om man tager i 

 betraktande afven dem som uppgifvas for Westerbotten i all- 



