124 Hult. Finska Lappmarkens skogsregioner. 



Nephroma arcticum, N. expallidnm och Nephromium lsevigatum, 

 Peltidea aphthosa, Peltigera malacea, canina, rufescens och sca- 

 brosa. Pa murkna stubbar och tradrotter forekomma Ambly- 

 stegium uncinatum, Hypnum salebrosum, Plagiothecium denti- 

 culatum, Georgia pellucida, Dicranum scoparium, congestum och 

 fragilifolium, Brya, Jungermania incisa, lycopodioides, quinque- 

 dentata, ventricosa och porphyroleuca, Blepharostoma tricho- 

 phyllum, Blepharozia ciliaris och pulcherrima, Cladonia cornuta, 

 cenotea, coccifera, pyxidata och deformis, Parmelia ambigua 

 och Cetraria aleurites. 



Som exempel ma foljande anteckning, gjord den 13 juli, 

 ofver en bjorkskog vid Peldojayri vid foten af Peldoivi, 

 anforas. Standorten ar belagen vid fjallets sodra fot och skil- 

 jes fran sjon i sydost blott af en c. 3,6 m bred bjorkbevuxen 

 strandremsa med Geranium och andra orter. Den utgor nedre 

 delen af en sluttning. 25° mot sydost, och mater c. 30 m i 

 XW—SE och 18 m i NE— SW och begransas i NE af lundar- 

 tad bjorkskog med riklig Geranium och Polypodium dryopteris, 

 i NW af bjorkskog med lafblandad undervegetation, i sydvest 

 af glesare, ojemn bjorkskog och en storre oppen flack. I norr 

 finnes en kulle med Juniperus, Empetrum, Cladonia?, Hyloco- 

 mium parietinum, Trientalis. Linneea m. m. Standortens under- 

 lag ar rullsten, hvars mellanrum utfyllas af frisk humus, som 

 afven betacker stenarne till c. 15 mm hojd. Ytan ar ojemn af 

 det steniga underlaget. Beskuggningen under bjorkarne ar svag 

 och genombruten. Bjorken ar flerstammig, 3,6—4,5 m hog med 

 6 — 15 cm stamdiameter 1 m ofver marken. Stammarna aro 

 temligen vinda och lafbetackta. Af buskar forekomma tunnsadd 

 Juniperus communis subnana och en buskartad Sorbus aucupa- 

 ria. Risen aro ymniga, namligen mycket riklig Vaccinium myr- 

 tillus, riklig V. vitis ideea, nedtill riklig V. uliginosum (upptill 

 i backen saknas den), strodd — riklig Empetrum, tunnsadda 

 Linnsea och Lycopodium annotinum, enstaka L. complanatum 

 samt i sodra hornet riklig Arctostaphylos alpina. Orterna aro 

 nastan rikliga. Mest forekommer Gornus suecica, flackvis ym- 

 nig. Tunnsadda aro Solidago (mest steril), Trientalis (rikligare 

 pa oppna flackar) ; Pedicularis lapponica och Melampyrum pra- 



