14 Magnus Brenner, Observations rorande den Nordfinska floran. 



De tidigare nppgifterna om Riles rubrum, copiosissime 

 prope Tornoam et in maritimis Ostrobothniae, Ribes nigrum in 

 maritimis Tornoensibus, Ostrobotnicis och Rubus arcticus in 

 Ostrobotnia copiose, aterfinna vi i en ar 1756 i Abo utkommen 

 disputation: Exercitium oeconomicum tie praerogativis Finlandiae 

 praecipue quoad plantas spontaneas in bellariis adhibitas, praes. 

 Petr. Kalm, resp. H. Stierna; Betala nana omnamnes fran Oster- 

 botten i afhandlingen: Oeconomisk beskrifning ofver Bjorkens 

 egenskaper och nytta i den alhnanna hushallningen, praes. P. 

 Kalm, resp. Joh. Grundberg, Abo 1759; Akerbar uppgifvas i 

 Uppmnntran och underrdttelse till nyttiga plantagers vidtagande 

 i Finland, af P. A. Gadd, Abo 1763—1768, ymnogast vaxa vilda 

 i Osterbotn och Waster Norrland; en ytterligare uppgift om 

 svarta vinbarsbuskens forekomst som vild i Tornea, Osterbotn 

 etc. ingar i Beskrifning ofver Svarta Yinbdrs-buskars nytta i 

 hashallningen, praes. P. Kalm, resp. C. Meurling, Abo 1772; 

 i Kuusamo vildt vaxande orter uppraknas af Elias Lagus i Ut- 

 drag af en beskrifning ofver Kausamo socken i Kemi Lappmark, 

 i Kongl. Svenska Vet. Acad. Handl. 1772, jemte det mo- och 

 sandhedarne uppgifvas vara mest ofverkladda med ljung (Erica 

 vulgaris); hjortron och akerbar anforas fran Paltamo af G. R. 

 Appelgren i Oforgripelige tankar om landtbrukets upphjelpande 

 uti Paldamo Sokn i Cajane-Borgs Ian, praes. P. Kalm, Abo 1775, 

 jemte det Wirginiske tobaken uppgifves frambringa mogna fron; 

 och i Abo tidningar 1776 lemnar E. Gastren en Kort beskrif- 

 ning ofver Pndasjdrvi socken i Osterbotten, hvari sasom odlade 

 uppraknas korn, rag, hvete, hvilket har utsas af ganska fa och 

 icke alia somrar hinner till nagon mognad, rof- och hampfro, 

 dock vill det ej lyckas med hampan, arter, komma sallan till 

 mognad, kal, jemte nagra allmannaste kryddgardsvaxter, trifvas 

 stundom vid varmare somrar, jemte det humlegardar somliga 

 ar kunna gifva nagon afkastning; of re kanten af socknen upp- 

 gifves aga godt forrad pa goda furuskogar, nedre delen ej sa 

 god skog, dock tiltrackelig. 



Uti en uppsats Om Paldamo i Abo tidningar 1777 uppgif- 

 ver Johan Cajanus, att uti Cajana socknar ar ganska liten ut- 

 sad af korn, men rag intet utom pa svedjeland; i ett Bref till 



