132 Hult, Finska Lappmarkens skogsregioner. 



teres, Mnium affine och Jungermaniae t samt Oncophorus Wah- 

 lenbergii och Sphagnum recurvum e. 



Det ar anmarkningsvardt att Mlldrag inom bjorkregionen 

 forekomma mindre allmant och iiro svagare utvecklade an inom 

 bade barrskogsregionen och fjallregionen. Vi funno icke ett 

 enda kalldrag med sa utpraglad vegetation, att vi skulle ansett 

 oss bora uppehalla oss med dess fullstandiga' antecknande. En- 

 dast ur strodda anteckningar om arternas stand orter framgar 

 att foljande vaxter blifvit antraffade i bjorkregionens kalldrag. 

 Ris: Andromeda poliifolia temligen allman, Selaginella sallsynt. 

 Gras: Equisetum palustre mycket allman, Juncus filiformis all- 

 man, Carex irrigua och canescens temligt allmanna, Juncus bi- 

 glumis, Carex capillaris, C. Buxbaumii, Agrostis borealis och 

 Equisetum limosum mindre allmanna samt Carex juncella och 

 Catabrosa aquatica sallsynta. (Betriiffande den sistnamda, se 

 Meddel. haft. 11, sid. 131.) Orter: Caltha mycket allman, Viola 

 suecica, Comarum och Epilobium alsinifolium allmanna, Pin- 

 guicula vulgaris temligt allman, Epilobium Hornemanni och To- 

 fieldia mindre allmanna, Arabis alpina, Bartsia och Gnaphalium 

 dioicum sallsynta. Mossor: Amblystegium badium, stramineum, 

 sarmentosum, exannulatum och scorpioides, Paludella, Bryum 

 Duvalii, Mniobryum albicans, Mnium pseudopunctatum och cin- 

 clidioides, Philonotis fontana, Sphagnum acutifolium och com- 

 pactum, Harpanthus Flotowii och Chiloscyphus polyanthos. Sa- 

 som synes, en mycket torftig forteckning, hvars langd sannolikt 

 efter noggrannare undersokning kunde fordubblas, men som i 

 alia fall visar, att kalldragen aro svagt utvecklade. Bjorkregio- 

 nen tyckes vara en genomgangsregion for vattnen. Fran fjall- 

 regionens snodrifvor och smaltvattengropar stromma backar ned 

 genom denna region. Dessas bestandigt ofvergjutna braddar 

 motsvara andra regioners kalldrag. Grundvattnet fran fjallen 

 gar ater till storsta delen i dagen forst vid deras fot eller annu 

 langre borta i barrskogens region. Der grundvattnet inom bjork- 

 regionen kommer i dagen, bilda sig vanligen forsumpningar. 



Af dessa hafva starrclngarne den minsta utbredningen. De 

 uppsta pa marker som under varen (och hosten?) en langre ticl 

 sta under vatten. Sadana platser finnas knappast utmed bjork- 



