Acta Societatis pro Fauna el Flora Fennica, XVI, N:o i. VI 



befinna sig haribland. Tillika finnes (let dock afven med od- 



lingen foljande vaxter, sasom 



Phleum pratense. Echinospermum lappa Bidens c&rnua, 



Alopecurus pratensis. la, B. tridentata, 



Dactylis glomerata. Plantago media. Artemisia vulgaris. 



Bromu8 arvensis, PI- lanceolata. Anthemis cotala, 



Br. secalinua, Lamium album. Chi'ysanthemum leucan- 



Sisymbrium sophia, L. purpureum, themum och 



Erodium dcutarium, Galeopsis ladanum, Sonchus arvensis. 

 Cotirvlcuhis arvensis. Galium mollugo, 



hvilka sedan Julias tid upphort att vara allmanna, ett bevis pa 

 dylika vaxters endast tillfalliga och derfore mycket vexlande 

 forekornst 



Hvad de for vart land i sa manga hanseenden vigtiga sko- 

 garne vidkommer. sa hafva vi nagra uppgifter derom af Linne 

 for kusten (1732), af E. Gastren fran Paltamo (1754) och Pndas- 

 jiirvi (1776), af J. Frosterus fran Sotkamo (1791) och isynnerhet 

 af H. Deutsch for norra delen af Uleaborgs Ian 1814 och 1815. 

 Enligt dessa voro redan da kusttrakterna temligen skogfattiga, 

 ja 1815 till den grad, att all brannved maste sokas pa 1 a 2 

 mils afstand. De skogar som der funnos, bildades redan 1732 

 hufvudsakligen af bjork eller clelvis gran, med inblandning af 

 tall eller gran. Ofre delen af Padasjarvi hade 1776 godt forrad 

 af goda furuskogar, men nedre delen ej sa god, ehuru dock 

 tillracklig. Enligt Deutsch saknas jemna skogsmarker, hvarfore 

 endast hojderna aro skogbekladda, bergen ofverst med sma tran 

 och buskar, sluttningarna med furu samt nagon grof asp eller 

 bjork, och randen mot slattens myrar med gran. I sjelfva 

 myien antraffas en och annan martall samt pa torrare sand- 

 eller hedholmar i myren ater furu, som dock ej ratt trifves. 

 1 stallet for furan, som et'ter hand forsvinner, uppvaxer pa torr 

 mark qvistig gartall, medan granen smaningom utbreder aiix pa 

 vatare mark i den man den upptorkas, atfoljd af en och annan 

 bjork. For ofrigt forekommer lofskog endast vid vattendrag 

 och pa svedjemark. I Sotkamo uppgifvas skogarna mest best§ 

 af tall, derniist gran, i mindre grad bjork, asp och obetydligt al. 

 For Paltamo uppraknas de i samma ordning, med tillagg af 



