Acta Societatia pro Fauna et Flora Fennica, XVI. d:o 1. ill 



elJer mer lerhaltig mark saval i dalarne som pa flere vaaror, 

 med gran eller bjork. Af de iifven har stallvis vidstrackta karr- 



markerna itro en stor del bevuxna med granskog samt ofver- 

 hufvudtaget tjenliga till beredning af angsmark, om ock a andra 

 sidan iifven har ilackmossarne och myrarne, isynnerhet i de 

 norra delarne, aro nog sa talrika. Bordiga iingar forekomma 

 afven mangenstades, icke allenast vid vattendragen, sasom i de 

 forut skildrade oster- och norrbottniska omradena, utan iifven 

 pa hojdstriickningar eller vaaror, isynnerhet i Sotkamo, Paltamo, 

 Ristijarvi och Puolanko, bland hvilka sarskildt Naapurinvaara i 

 Sotkamo ar vida beryktadt for sitt goda ho. Omvexlande som 

 markens yta, ar iifven den grund hvarofver den ar utbredd samt 

 i stort sedt ofverensstiimmande med ostra delen af Finland 6f- 

 verhufvud. Salunda bestar denna grund i den ostra, storre 

 delen af omradet af ostra Finlands granitgneis, anda till Suo- 

 mussalmis vestgriins, Saukkovaara vid Ristijarvi kyrka, Naapu- 

 rinvaara och Vuokatti. Dessa hojder resa sig fran ett jemfo- 

 relsevis smalt, fran norra Puolanko oster om denna sockens 

 kyrka soderut genom hela Kajanien sig striickande balte af om- 

 vexlande gneis, skiffrar och qvarzit, har och der med kalksten, 

 sasom i Melalaks i norra Paltamo och Salmi i Puolanko, samt 

 talgsten i Hyrynsalmi och Melalaks, pa on Pehmasaari i Onto- 

 jarvi i Kuhmo och i Vuokatti i Sotkamo. De hogsta bergen, 

 sasom Vuokatti, 360 m, i Sotkamo, Saukkovaara, 327 m, i Risti- 

 jarvi samt bergen i norra Puolanko, sasom Siikavaara, Pyssy- 

 vaara, Murtovaara, Ayla, Honkavaara, Pitkiivaara etc., Kives- 

 vaara, 296 m, i norra Paltamo, samt Autiomaki- eller Taanun- 

 vaara hojderna i ostra Paltamo hora till qvarziten. Af betyd- 

 ligare hojder omnamnas for ofrigt Paljakka och Teiriharju, 334 

 m, i sydostra Puolanko samt Lehtovaara, 275 m, i sodra Paltamo 

 i gneisomradet, iifvensom Naapurinvaara i Sotkamo och llupuk- 

 kavaara, 277 m, i ostra Paltamo i skiff ern. Den vestligaste delen 

 af omradet upplages af gneisartad granit. Pa fa stallen, sasom 

 pa topparne och branterna af en del berg samt vid forsstriinder, 

 kommer klippgrunden i dagen. Jordmanen ar iifven har fore- 

 tradesvis stenblandad sand och grus, i de liigre liggande delarne 

 vid vattendragen, hufvudsakligast i Paltamo, Sotkamo och Risti- 



