Ada Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XVI, d:o i. \-2~ 



Till de naturskonaste trakterna i Kajanien och mahanda i hela 

 Finland hiker Sotkamo socken med dess hoga bergtoppar och ota- 

 liga vattendrag. Sasom en jiitte bland de ofriga reser sig det vilda 

 och skogiga, 360 m hoga Vuokatti 125 a 130 m ofver de detsamma 

 omgifvande stora sjoarne Kianto-, Sapso-, Pirtti-, Nuas- och Jormas- 

 jarvi, och sa langt ogat nar varsnas i oster och vester harifran vida 

 vatten med i dem utskjutande uddar, medan i nordost, bortom de 

 narmare belagna sjoarne, slingrande strommar i form af skimrande 

 band synas soka sig ned ofver den kuperade, mot adder sluttande 

 terrangen, der sma sjoar har och der ligga instrodda. Midt emot 

 Vuokatti, norr om den Pirtti- och Nuasjarvi forenande Tenetta strom, 

 reser sig det af en bordig jordman nastan upp till toppen betackta 

 Naapurinvaara med dels starkt stigande, af en rik vaxtlighet bevuxna 

 och delvis odlade sluttningar, dels tvart stupande, i ett eller annat 

 ensligt skogstrask sig speglande klippbranter, och langre i oster bilda 

 hoga asar langa, smala nas emellan de stora sjuarne Sapso- samt 

 Pirtti-, Sotkamo- och Kiimasjarvi eller lopa i jemnbredd med hvar- 

 andra, atskilda genom djupa kitteldalder eller langa, smala sjoar. 

 Dessa sandasar utgora lankar i den stallvis afbrutna Kempele — Sa- 

 raisniemi — Paltamo — Sotkamo asstrackningen, hvilken langs Nuas- 

 jarvis norra strand och vidare tvars ofver vattnen i Sotkamo kyrk- 

 trakt i nordvest — sydostlig rigtning stryker igenom hela socknen och 

 genom sina laf- och ljungbekladda, delvis tallbevuxna fait gifva den 

 langs allmanna landsvagen i dessa trakter resande intrycket af sterila 

 nejder utan mojlighet till odling. Nagot ofver en mil oster om kvrkan 

 afviker dock slutligen den till Kuhmo ledande vagen fran denna as- 

 strackning med dess moar, och harifran, vid Tipasjoki, anda till sockne- 

 ran muta i stallet kuperade nejder med klipphojder, angar, karr och 

 skogar af hufvudsakligen bjork, med graal, salg och andra videarter, 

 asp, ronn, litet gran och obetydligt tall, allt pa lergrund. Likaledes 

 forherrskar i Vuokatti tall endast ofverst pa topparne tillsammans 

 med ljung och lingonris, renlaf och Hylocom. parietinum, medan slutt- 

 ningarne aro bevuxna med gran, bjork, graal och salg samt blabars- 

 ris, och afven dalarne aro gran- och bjorkbevuxna. I dessa emot 

 Nurmes i Karelen gransande trakter antecknades sasom midsommar- 

 tiden blommande 



Sorbus aucuparia, Ribes nigrum, Litkospermum, 



Bubus ardicus, Banunc. acris, Myos. intermedia, 



II. chamaemorus, B. repens, Tarax. officinale. 



Androm. polifolia, Geran. silvaticum, Viola tricolor var. tri- 



Ledum palustre, Thlaspi, vialis, 



Mart, uliginosa, Capsella, V.caninav&r.montana, 



Gnaph. dioicum, Erys. cheiranthoides, V. palustris, 



