A.cta Societatis pro Fauna el Flora Fennica, XVI. q:o -1. L35 



C. Oederi (Kuhmo, Sotkamo, Ristijarvi, Simo, Kemi), C. flava 

 (Kajanien, Kemi, Tervola, Rovaniemi), Alop. pratensis ^nigricans 

 (Kuhmo, Kajana, Hyrynsalmi, Tornea), Fest. rubra var. planifolia 

 (Kajana, Kemi), Stell. nemorum (Ristijarvi, Puolanko, Simo, Kemi, 

 Tornea), Cerast triviale var. glandulosum (Ristijarvi, Simo, Kemi). 

 Viola umbrosa (Sotkamo, Tervola, Rovaniemi), Astrag. alpinus 

 (Sotkamo, Nor.), Hier. succedaneum (Sotkamo, Paltamo, Kemi), 

 H. dilucidum (Paltamo, Ofvertornea), H. caesiiceps (Kajanien, Ter- 

 vola), H. caesiiflorum (Sotkamo, Kemi, Tervola), H. hemipsilum 

 (Paltamo, Ristijarvi, Puolanko, Kemi) samt de endast i ostra Ka- 

 janien och Oster-Norrbotten funna Picea excelsa var. obovata 

 (Caj.or., Kemi), Alisma plant, var. lanceolatum (Kianto, Ofver- 

 tornea), Ranunc. hyperboreus (Kianto, Nor.) och Hier. crocatum 

 (Gaj. or., Simo, Rovaniemi). 



Af de har behandlade provinserna framstar Nord-Oster- 

 botten sasom den pa arter och former rikaste, med 562, hybri- 

 der och mindre vigtiga varieteter oraknade, men deremot pa 

 egna former fattigaste, i det endast 39 eller 6,94 °/o af hela an- 

 talet icke antraffats inom de tva ofriga. Af dessa ater raknar 

 Oster-Norrbotten 549 arter och vigtigare former, bland hvilka 

 53 eller 9,65 °/o for provinsen egendomliga, samt Kajanien en- 

 dast 527, men med ett vida storre antal, nemligen 72 eller 13,6r, 

 °/o sadana vaxter, som icke i de vestligare provinserna fore- 

 komma. Dessa tal iiro val endast approximativa, beroende dels 

 pa otillracklig undersokning af de resp. provinserna, dels pa 

 anclra orsaker, sasom osiikerhet betraffande de funna vaxternas 

 hemortsratt, olika uppskattning af formerna och dylikt, och 

 komma derfore sannolikt att blifva modifikationer underkastade, 

 men papeka dock afven de den allmanna karaktaren hos dessa 

 omraden, i det Nord-Osterbotten, sasom med en lang kuststracka 

 gransande till hafvet samt derjemte inom sig inneslutande norra 

 Finlands aldsta och vigtigaste kulturort, i foljd hiiraf maste ega 

 viixter, hvilka i de ofriga inlands- eller med en obetydlig kust 

 forsedda provinserna med en senare och svagare kuitur ej kunna 

 forutsiittas, men dock, uppenbarligen i foljd af omradets enfor- 

 miga naturbeskaffenhet och centrala lage, om man franriiknar 

 kustvaxterna, icke foreter nagon for omradet egendomlig be- 



