D 



a jag for sommaren 1891 kom att uppsla mina bopalar pa 

 Nummela jarnvagsstation i Viktis socken och vistades dar 

 fran medlet af juni anda in i november, beslot jag att forteckna 

 de af mig dar antraffade karlvaxterna, i hvilket afseende jag, 

 utom tata exkursioner hit och dit i socknen, specielt undersokte 

 trakterna soder om Lojo-asen. Sommaren 1892, da jag ater 

 vistades i socknen fran den 5 juni till den 16 September, bo- 

 satt forst a Nummela station, sedan pa Nissola hemman i Har- 

 koila by och slutligen pa Oravala rusthall, fortsatte jag de pa- 

 begynta undersokningarna och besokte darvid de fiesta delar af 

 socknen, sa att af socknens 51 byar endast 6 belt och ballet 

 blefvo obesokta. Sommarens ovanliga regndigerhet satte dock 

 hinder for regelbundet ordnade exkursioner, hvarfor manga af 

 de besokta trakterna blefvo belt flyktigt undersokta. Att 

 brorslotten af undersokningarna for den skull foil pa de nar- 

 maste omgifningarna till mina hufvudkvarter ar naturligt. 



Viktis socken, som i norr gransar till Loppi och Pyha- 

 jarvi, i vaster till Pusula, Nummi och Lojo, i soder till Sjun- 

 dea, Kyrkslatt och Esbo samt i oster till Nurmijarvi socken, 

 omfattar 567.4 kvadratkilometer daraf 49 D km tradgard och 

 aker, 55 Q km ang och 360 D km utmark i). Dess langd fran 

 norr till soder ar ca 35 km och dess bredd fran vaster till 

 oster ca 27 km. 



I afseende a naturforhallanden ar socknen mycket om- 

 vaxlande. Den ar bekant for sin naturskonhet och bar till och 

 med blifvit kallad Nylands Schweiz -). Hogre och lagre, mest 



1) Uudenmaan laanin maalaiskunnat. J. Hedberg & K. Werkko, 

 Eks. 1892. 



'^) H. A. Printz, Forteckning ofver Vichtis sockens frovaxter och 

 ormbunkar, manuskript af ar 1872. 



