28 Ossinn Itenjrofh. .\iiliMkniii<iar om skiirifiirdsvo^iclatioiicii. 



(Mil sninmarcMi U'ui\ iil p;i IxMc t. o. ni. pa (h' iniiisia ocli steii- 

 lasto klippli<»Iniai-. 



Pa klobbania t)i(»l(M man redan en aiiiioiliiiKia boskalYa'l 

 vejTOtation. 1)(^ allia llcsta af dcm ha ii;iiiili;ion (M1 del af hiirj,^- 

 ^(I'nnden hekliidd mod ett sammaidiiinuande viixttacke. I detla 

 ulgores botlonskiktet af mossor, (■)fver livilka ott mer eller inindie 

 tiitt och intrasshidt lager af ris hojer sig. UisskikLel hildas 

 fornarnligasl af Ijung, krakris ocii odon. Mosslacket, som 

 stundoin iir niislan tiickande, men i de ilesla fall fliickvis af- 

 lu'ulet, nt{i(")res friniiimligast af Spliarina \^miQ Gymnocyhe imlustris, 

 Dicninn oeli diverse H(ipnaceer. Denna formation, synnerligen 

 karaktiirislisk fur den yttre skiirgarden, antriiffas ytterst allmant 

 och ofta i stor utstriickning inom omradet, egentligen dock en- 

 dast inom HriindC) ocli en del af Inio iifvensom Kumlinge skar- 

 gardar. Den iir icke inskriinkt ensamt till klobbarna, ehuru den 

 diir upptriider mest lypisk, >renast» sa att siiga, utan antriiffas 

 ocksa pa sa godt som alia skiir och bargigare hohnar, pa de 

 sistnamda likviil i en lindrigt modifierad form. Vanhgen bekla- 

 der den nagot konkava, i smatt mycket ojiimna ])artier af biirget, 

 men antriiffas ocksa pa ett plant, afhiilligt eller sluttande iinderlag; 

 da och da ser man den I. o. m. tiicka biirgkullarnas afrundade 

 kron. Pa slandorlens olika plastik beror i hog grad den oh"ka 

 fuklighetsgraden hiir, diir undeiiaget iir fnllkomligt ogenom- 

 trangligt for vatlen. Fuktighetsgraden och med den bestands- 

 delarna i vegetationen vaxla siilimda ej obetydhgt, men ofver 

 hufvud taget iir dock denna standort enformig och ytterst fattig 

 pa arter. Orler och grits saknas sa godt som eller represen- 

 teras af enstaka — spridda exemplar. Pa de fiesta stallen kan 

 man egentligen siirskilja tviinne formationer, som fliickvis om- 

 vexla med hvarandra: i de fnkligare fordjupningarna iiro Etn 

 pefruni och Vaccuilum uUginositm ofvervagande, medan moss- 

 tiicket bildas forniimligast af Sphagna; pa de torrare slnttnin- 

 garna ater dominerar Ijunj^en jiimte en matta af hufvndsakligen 

 Hypna och Dicrana. 



lUom de ofvanniimda risen, af hvilka krakriset och Ijungen 

 som niimdt iiro de ymnigaste och ofta forekomma blandade om 

 hvarandra iingefiir i samma proporlion, antriiffas iinnu vanligtvis 



