34 Ossian Bcrgrofh, Antcckningar oni skargardsvegctationon. 



desto yppiKare blir vegetalionon langs stranderna, och pa manga 

 stallon frojdas blicken af landskapstaflor, de diir varkligen aro 

 tacka, eluini ganska olika vanliga skiirgardsvyer. Snarare kunde 

 man tro sig forsatt till ett insjolandskap. Ofveralt motes ogat af 

 lumniiija slriiiider, dar askens annu under hogsommaren Ijusa 

 grunska beiiagligt sticker af mot alarnas och bjorkarnas morkare 

 lofmassor; pa andra sliillcn stupa brokiga klipphallar brant ned 

 i de slingrande sunden, och endast bar och hvar reser sig ett 

 kali, skoglost skiir iir boljorna. Dock saknar landskapet barr- 

 triidens moika, kraftiga gronska och framstar diirfor flakt. Denna 

 veka natur, denna evinnerliga gronska verka i langden trottande 

 genom sin enformighet. Harlill bidrager ocksa tradens pa grand 

 af de stiindiga afkvistningarna sma dimensioner. 



Ailmogen i trakten talar om tvanne slag af holmar: »barg- 

 hoImar» och »angesholmar». Till det senare slaget foras ofver 

 hufvud alia de holmar, hvilka kunna lamna ett om iin aldrig 

 sa litet bidrag till den knappa hoskorden. Biirgholmarna ater 

 arc dels skiir, dels bilda de ofvergangar fran skar till varkliga 

 holmar. I hvarje fall karakLiiriseras de af den of van skildrade 

 ris- och mossformationen, soin betiicker deras barggriind pa vida 

 striickor upptill. Endast vid stranderna eller i mer eller mindre 

 tranga siinkor och klyflor bara de loftrad. Af angesholmarna 

 ater aro jiimforelsevis fa (t. ex. Krokholm och Soderholtn af 

 Brando bys holmar) sa jiimna alt de kunna hysa varkliga iingar, 

 ty de fiesta af dem aro i hog grad bargiga, och »angarna» 

 inskriinka sig till sma, obetydliga lappar mellan biirgsknallarna. 

 Sadana holmar ha diiremot alltid en riklig och ofta yppig 

 loftriidsvegetation vid stranderna afvensom pa sluttningarna 

 mot diilderna, diir vackra och frodiga hassellundar vanligtvis 

 upptrada. 



Mycket vanliga iiro ofvergangar mellan barg- och iinges- 

 holmar, ja sadana torde niira nog flertalet af Briindo skar- 

 gards holmar vara. Denna typ, som saledes ar utmiirkande 

 for trakten, kan i korthet karaktiiriseras pa foljande satt: Grun- 

 den bestar upptill alltid af biirg och betiickes bar ater af vis- 

 och mossformationen niistan ofveralt, utom dar vidlyfligare 

 sankor eller diilder finnas; dessa intagas alltid af lofskogs- 



