8 Ossian Bergroth. Anteckningar oni skargardsvegetationen. 



Till belysande af det ofvan sagda vill jag annu anfoia 

 nagra siffror, hiimtade fran de geologiska kartbladen. 



De hogsta punkterna pa Kivimaa-landet aro norr om Sal- 

 miittu gard 35,3 m och norr om Rahi by 31,3 m. I Inio skar- 

 gard aro de ansenligaste baroshojderna vid nordvestra strandeii 

 af kyrklandet 37,5 m, norra delen af Keisto 30 m, sodra delen 

 af Applo 25,") 111. I Brando boja sig i allmanhet de storre hol- 

 marna till omkring 20 m hojd. 26 m hogt iir ett barg i norra 

 delen af Afva och obetydligt lagre eller 24 m Tellholnien soder 

 om Jurmo. .lamforelsevis lagre iiro de stora landen i Kumlinge 

 socken. 



Af de ofvan vippraknade bargarterna, som i och for sig 

 kunde utofva nagot anmiirkningsvardare inflytande pa vaxtlig- 

 heten, upptriider kalkstenen i sa sma mangder, att i de fiesta fall 

 nagon inverkan af densamma pa vegetationen icke kan skonjas. 

 Ett undantag haruti bildar dock den ofvan namda Harholmen, 

 hvarest kalkens narvaro gjorde sig markbar bl. a. daruti, att 

 arter sadana som Listera ovata, Oymnadenku Orchis sambucma 

 (och Paris'^) vaxte ymnigt och ovanligt yppigt i lundar pa bargs- 

 sluttningen, Gymnadenia upptradde afven pa sjalfva det vitt- 

 rande kalkgruset. Har observerades for ofrigt pafallande stora 

 och frodiga exemplar af Plantago lanceolata och Botrychlum 

 lunaria forutom flere andra arter. Afven Aspleniwm. ruta mu- 

 raria forekom i frodiga tiifvor i bargsspringorna, det enda stalle 

 inom omradet, dar arten i fraga observerades. — Af arter, som 

 eljes antriiffades pa alia kalkforande biirg ma namnas: Woodsia, 

 Sediim acre (yppig) och Geranium Robertianmn. En varklig 

 karaktarsmossa ater iir Tortula tortuosa, som pa namda lokal 

 alltid forekom ymnigt och i stora, frodiga tufvor. 



Ulom kalkstenen ma vidare af de bar forekommande barg- 

 arterna siirskildt framhallas endast rapakivin, som genom sin 

 hastiga forvittring och de relativt stora mangder lost grus, som 

 pa detta satt bildas vid bargens fot, kan komma att utofva infly- 

 tande pa vegetationen. I Gustafs socken pa Kivimaa- och Vartsala- 

 landen bilda bargen ofla nog nastan lodratt stupande vaggar, och 

 vid basen af dessa fmnas alltid anhopade grusmassor, storre ju 

 hogre och brantare vaggen ar. Den salunda uppkommande mer 



