6 Ossian Bergroth, Anleckningar om skiirgardsvegetationen. 



Skiftet, soni pa delta stiille iir endast ett par km bredt, 

 atskiljer Inio oeh Gustafs skiirgardar fran den vesterom dem 

 belilgna Brando skiirgarden, livilken bildar den tredje hufvud- 

 gruppen. Ej heller bar finner man nagra storre land. I stiillet 

 bestar skiirgarden af en massa bolmar, skar ocli klippor, 

 hvilka i dess centrala delar stallvis ligga ylterst tatt till hvar- 

 andra, endast lemnande sm^la, slingrande sund eraellan sig. 

 Pa manga stallen finner man diirfor, att ursprungligen skilda 

 holmar ha forenat sig pa grund af landhojningen. Pa delta salt 

 minskas antalet holmar ar for ar, men de salunda uppkomna, 

 sammansatta holmarnas skilda delar biira alt iinnu sina gamla 

 namn. I de yllre delarna af skiirgarden ligga daremol de sma 

 klippholmarna mera enstaka, stiillvis dock afven forenade i 

 grupper. Salunda uppkommer en rati vidlyftig klippskiirgard 

 saval i norr mot Bottniska viken som i soder mot del s. k. 

 »Stora Skiftet)). Som exempel pa, hum talrika dessa sma skar 

 och klippor iiro, kan jag namna, all ensaml till Jurmo by i 

 nordligaste delen af Briindo uppgafs bora 300 storre och min- 

 dre holmar, skar och khppor! I delta afseende torde for resten 

 afven Fisko by tiifla med Jurmo. Hvad vegetationen betraffar 

 sa ofverensstiimmer den med vestra delens af Inio skiirgard. 

 Barrskog saknas nastan tolalt, och holmarna iiro antingen mer 

 eller mindre kala (pa sin hojd med dungar af alar nere vid 

 striinderna) eller ocksa till stor del betiickta med lummiga lof- 

 triin: bjork, ask, hassel, hagg m. fl. Briindo skargard stracker 

 sig i vester till Lappvesi. Till den maste darfor geografiskt 

 riiknas Bjorko by afven som Lill-Lappo jamte ett par mindre 

 skiir af Enklinge by i Kumlinge socken. Dessa visa ocksa en 

 med Briindo-vegetationen fullkomligt likartad vaxthghet och in- 

 begripas liingre fram i denna uppsats alllid inom Briindo. 



Vester om Lappvesi slutligen ha vi den fjarde skiirgards- 

 gruppen d. v. s. resten af Kumlinge socken. Hiir finna vi ater 

 trenne storre land: Kumlinge, Enklinge och Seglinge, kring hvilka 

 de mindre holmarna gruppera sig. Af dessa senare iiro Snacko 

 och Ingersholm, beliigna vester och oster om Kumlinge landet, 

 de storsta och tillika de som hysa den rikaste vaxtligheten. I 

 Kumlinge vinner ater barrskogen ofverhand i form af en lag- 



