8 Olsso7i, Floran i Kimito skargard. 



det, isyunerhet Hiittis, dar den ar allenaradande. Genom 

 nordliga delen af on loper ocksa ett granitbalte i 0— V rikt- 

 ning. Detta ar af finkornig beskaffenhet, da daremot den 

 forstnamnda liar en mera grofkornig struktur. Graniten visar 

 llerstades stor beniigenhet till forklyftning. Sa ar t. ex. en 

 lang, tvarbrant bargvagg vid Lillvik delad genom horisontalt 

 gaende, stora reninor i prismatiska stycken. Gneisen ater 

 intar omradets mellersta del, och i ostra delarna af Hiittis 

 bildar den en ofvergangsform till graniten,, gneisgranit. 



Hornblendegneis forekommer icke sallsynt, forstradesvis 

 norr om Nordanaviken. Till och med granatgneis foreiinnes 

 istorre mangd pa ett stalle vid Masaby. 



Soder om Lamnas och Skogsbole bildar syeniten stora 

 barg, i hvilka flera sallsynta mineral forekomma. Kalken ar 

 allman och antraffas ofta i ganska betydande lager. Dioriten 

 npptrader spridd inom omradet, da daremot diabas antraffas 

 endast vid Portsnas i nagra sma bargsklackar. 



Bland de losa jordlagren intar krosstensgruset ett 

 framstaende rum. Flerstades bildar det asar som t. ex. vid 

 Kihla och Majniemi, dar tvanne krosstensasar i 0— W rikt- 

 ning lopa tvars ofver ..Finnudden". Sadana stallen dar kross- 

 stensgruset bildar sammanhangande slatter, saknas icke heller. 

 Mellan Karra, Hammarboda och Soderby i Dragsfjard fore- 

 kommer en sadan, som dock till storsta delen upptages af en 

 mosse. Andra asbildningar aro alstrade af ruUstensgrus. 

 Den s. k. Bjarna— Kimito asen tar sin borjan anda fr^n 

 Muurla kapell, stryker fram genom Bjarna socken och afbruten 

 af Stromma Kanal fortsattes den pa Kimito on forbi Dalby och 

 Viksvidja till Reku, dar den forsvinner for att forst vid Kadd- 

 bole hoja sig ur mosanden, strj^ker vidare fram vid Hogmo och 

 tvarstannar vid 100 fots hojd nara Bjorkboda slatten. Pa 

 andra sidan denna fortsattes asen ater i det nas, hvarpa 

 Dragsfjards kyrka ar belagen och i en flere mil lang stracka 

 af holmar i GuUkrona fjarden ^). En annan kortare as. Bole 

 asen, begynner pa Sando och gar i ratt sydlig riktning ofver 



1) A. Moberg. Finl. geol. undersokn. Beskrifning till Kartbladet 

 N:o 11. H:fort 1887. p. 36. 



