Ordningen Thysanoptera Hal. 



(Physapi Latr., Thripidae Steph., Thripsites Newm., Physo- 

 poda Burm., Thripsina Newm., Thripididae Fitch.). 



Kropp liten, hogst 4 a 5 mm. ling (d vanligen betydligt 

 mindre an $), mer eller mindre platt; pannan belagen pa huf- 

 vudets undre sida; antenner tradformiga, 6— 9-ledade; mellan 

 ogonen vanligen 3 oceller; mundelar sugande, kagelformiga, 

 dolda under frambrostet, kaglan bildacl af ofverlapp, maxiller 

 och underlapp, hvilka sammanvuxit och innesluta de borstlika 

 mandiblerna och en oparig tagg, antagligen ombildad epipha- 

 rynx; maxillarpalper 2— 3-ledade, labialpalper 2- eller 4-ledade; 

 prothorax fritt rorlig, meso- och metathorax sammanvuxna till 

 ett helt, pterygo-thorax ; abdomen af 10 segment, det forsta 

 segmentets ryggplat vanligen mycket kort och forbunden med 

 metanotum; vingar fyra, mycket smala, deras rander forsedda 

 med langa borst (daraf namnet Thysanoptera, fransvingade), 

 ofta starkt forkortade eller inga; ben korta, bakben langre an 

 de ofriga; framlar stundom fortjockade; tarser en- eller tvale- 

 dade med tva mer eller mindre tydliga klor, sammanvuxna med 

 vaggarna af en mellan dem belagen blasa (daraf namnet Physo- 

 poda, blasfotingar). Forvandling ofullstandig, i det larver och 

 nymfer likna imagines; dock aro nymferna foga rorliga eller 

 till och med ororliga och intaga icke foda; deras antenner aro 

 vanligen bojda bakat. For atminstone en del arter har man 

 konstaterat tillvaron af anda till tre olika nymfstadier (Try- 

 bom hos Pliloeotlirips ulmi), 



Ofversikt af familjerna: 



V '. Vingar utan nerver eller blott med en forkortad langsnerv, 

 tunnhudiga, iridiserande, bada vingparen niistan lika stora, 



