194 FAUNA OCH FLORA 



strykfågel, och ett litet antal torde man äfven kunna räkna 

 som stannfåglar, för så vidt man inte kunde förmoda, att de 

 hos oss öfvervintrande kommit flyttande från nordligare trakter». 



Det som alltså framför allt synes direkt betinga gräsandens 

 annuella förskjutning söderut och dess återvändande igen är 

 de rubbningar i de för fågeln nödvändiga lifsvillkoren, som 

 framkallas af vinterkylan. Vi ha troligtvis därför inte så 

 mycket att taga hänsyn till den instinktiva flyttningsdrift, hvil- 

 ken tager sig uttryck hos t. ex. flertalet flyttande småfåglar, 

 som fastmera att göra med en direkt reaktion mot yttre för- 

 hållanden. Då dessutom vårt land genom sin långsträckthet 

 i riktningen norr och söder väsentligt olika träffas af dessa 

 rubbningar, och gräsandens utbredningsområde omfattar större 

 delen af Sverige, blir också den flyttningsbild af fågeln, som 

 en närmare granskning gifver, ganska oregelbunden. För att 

 i någon mån bringa ett bidrag till kännedomen om gräsandens 

 temporära fördelning och afflyttning, om hvilka förhållanden 

 vår biologiska litteratur endast har att bjuda sparsamma och 

 osammanhängande uppgifter, öfverlämnar jag härmed denna 

 första summariska sammanställning af tillgängligt datamaterial, 

 samtidigt som jag vill uttrycka den förhoppningen, att den 

 vidare gången af mina studier inom detta område skall gifva 

 mig medel till en utförligare och mera allsidig belysning af 

 ifrågavarande ämne. 



Föreliggande meddelande utgör en kort sammanfattning 

 af de anteckningar om gräsandens ankomst och bortflyttning 

 i Sverige, som jag erhållit vid de i denna tidskrift förut om- 

 nämnda observationer [Fauna och Flora 1913, pag. 101], hvilka 

 välvilligt utförts på skilda platser i vårt land. Dessutom har 

 jag gjort en sammanställning af de uppgifter, som förefinnas 

 i å Meteorologiska Centralanstalten förvarade observationer 

 för åren 1903 — 1912, för att utröna ankomsttidernas pentadvisa 

 fördelning under denna tid. 



Vid materialets bearbetning har jag i stort sedt användt 

 samma metod, som blifvit införd af Kgl. Ungerska Ornitol. 

 Centralanstalten vid deras bearbetningar af fåglarnas tempo- 



