OM METODERNA VID MODERNA FLYTTFAGELSUNDERSÖKNINGAR IO5 



ofvanifrån, den öfre visar ringen öppen, innan den satts om 

 något fågelben. Märkningarna med dessa ringar göras lämp- 

 ligen på stora fågelungar i bona, och storleken är afpassad 

 efter den fullvuxna fågelns benstorlek. För att möjliggöra 

 märkning af skilda fågelarter få därför ringarna tillverkas i 

 olika storlekar. Våra svenska ringar äro af fyra olika typer: 

 kråkringar, måsringar, trastringar och svalringar afsedda för 

 resp. fåglar eller dylika af ungefär samma storlek. Den på 

 ringarna instansade adressen är Riksmuseum, Stockholm, och 

 dessutom är hvarje ring försedd med ett nummer, som möj- 

 liggör identitjeringen. 



Den andra viktiga metoden för studiet af fågeltlyttningarna 

 är insamlandet af data och den vetenskapliga bearbetningen af 

 dessa. 



Det är härvidlag inte som i förra fallet frågan om att 

 söka de flyttningsvägar, fåglarna följa under färden mellan 

 vistelseorter under sommaren och vintern, utan här ha vi 

 att söka bestämma den temporära fördelningen af respektive 

 arter inom ett visst område. Det är ju klart, att fåglarna i 

 alla händelser inte kunna följa en bestämd flyttningsväg ända 

 till sin häckningsplats, utan förr eller senare måste äfven så- 

 dana arter, som under flyttningarna följa vissa sådana be- 

 stämda leder, divergera utifrån dessa och successivt sprida sig 

 öfver ett visst landområde. Det är då en af uppgifterna här 

 att ge en framställning af denna fördelning, och på dennas för- 

 lopp studera de på flyttningarna inverkande yttre faktorerna. 

 Naturligtvis kunna vi också ur detta fänologiska material erhålla 

 värdefulla upplysningar äfven i en hel del andra afseenden. 



Nu några ord om bearbetningen af ifrågavarande obser- 

 vationer. Hvarje flyttfågelart har på hvarje plats sin unge- 

 färliga ankomst- och flyttningstid. Några dagars differens kan 

 man i regel spåra för olika år. En af de viktigaste uppgifterna 

 är då att få ett visst fast grundschema för jämförandet af de 

 olika data. Vi ha t. ex. inom meteorologien en del bestämda 

 klimatiska förändringar, hvilka dessutom årligen äro under- 

 kastade tillfälliga smärre rubbningar. För att då lära känna 



