102 FAUNA OCH FLORA 



lika; och i ljuset af de senare årens undersökningar och sär- 

 skild! i betraktande af den omständigheten, att polyembryoni 

 förekommer hos en annan Ageniaspis-art, förefaller det i högsta 

 grad sannolikt, att här föreligger ett liknande fall. 



Tilläggas må, att kokongerna till sin byggnad fullständigt 

 öfverensstämma med de af ofvannämnda forskare beskrifna 

 och hvilka är bildade af väfnader i värddjurets kropp, 

 ej spunna af parasitlarverna själfva. Ocnerostoma piniariella 

 har hos oss två generationer årligen och Ageniaspis kläcktes 

 något senare än den första; vi kunna därför vänta ännu en 

 generation äfven af parasiten och jag hoppas då bli i tillfälle 

 att insamla mera material. 



Försök att förklara uppkomsten af poljenibrjonin. 



Marchal har i ett mycket intressant arbete gifvit en öfver- 

 sikt öfver liknade reproduktionssätt inom andra djurgrupper; han 

 nämner flera exempel på att embryoner dela sig i flera dylika, 

 redan innan embryot lämnat ägget; så är t. ex. fallet hos bryo- 

 zoer, lumbricider och tunicater; hos andra sker en dylik 

 knoppning först sedan embryot lämnat ägget, t. ex. hos platt- 

 masken coelenterater m. fi. 



Han redogör därefter för de fall, då man lyckats experi- 

 mentelt dela upp ett ägg i flera. 



Genom att höja temperaturen på hafsvattnet till 31° eller 

 uppblanda det med lika delar vatten lyckades Driesch och Loeb 

 att få sjöborräggens blastomerer att dela sig i två eller flera 

 grupper. Man har äfven lyckats få två fullständiga larver af 

 Triton sammanhängande blott genom bakkroppens hud. genom 

 att snöra in ägget på midten medels en silketråd. 



Dessa fakta och experiment kasta enl. Marchal ljus öfver poly- 

 embryonin, som ej längre blir något absolut enastående fenomen. 



Marchal anser anledningen till denna vara att söka uti, att 

 Ageniaspis-^mbry oi, när Yponomeuta-XsiYvtn efter att ha som 

 helt liten öfvervintrat under äggskalet plötsligt i början af april 

 börjar äta, blir omgifvet af mera utspädda vätskor, hvilket 

 medför en ändring i det osmotiska trycket. Hvad hvetemyggans 



