ANTECK.NINGAR OM HIRUMDO URBICA 211 



på sydsidorna af Lilla Stalonberget, Hemberget vid Marsliden 

 och Ropentjåkko^ hvilka alla äro belägna mellan Kultsjön och 

 Mafgomaj i Åsele lappmark. På sistnämnda fjäll ligga häck- 

 platserna i björkbältet, på de båda andra i barrskogszonen. I 

 norra Jämtland har doktor Hassler träffat H. iirbica på klipp- 

 branter vid Norrsjön ett par mil öster om Sjougdnäs kapell. 

 I södra Sverige uppgifvas svalor förekomma på branta berg- 

 väggar rundt Karlsöarna vid Gotland samt på ett par ställen 

 i Bohuslän. Sannolikt finnes klippsvalan äfven i Härjedalen 

 samt i södra och mellersta delarna af Jämtland. 



Till Köngämädalen har hussvalan invandrat söderifrån och 

 utbredt sig ända upp till den öfversta fjällstugan, Kummavuo- 

 pio. Däremot saknas hon ännu vid den två mil norr härom be- 

 lägna finska fjällstugan Siilastoba invid Kilpisjärvi. Klippsvalor 

 häcka på både svenska och finska sidan om denna sjö. 



Efter Luleå— Ofotenbanan är hussvalan stadd i spridning, 

 men har ej observerats längre västerut än vid Kiruna (sällsynt 

 enligt Gyldenstolpe), Rensjöns järnvägsstation (Ekman) samt 

 på en banvaktstuga vid Kaisaniemi mellan Stenbacken och 

 Kaisepakte (enligt medd. af stationsföreståndare O. Persson i 

 Stenbacken). Klippsvalorna vid Abisko visa ingen tendens att 

 antaga samma lefnadsvanor som hussvalan, trots att husbygg- 

 nader allt sedan järnvägsbyggets tid funnits i kanten af kan- 

 jon. Den nu nedrifna och aldrig använda kraftstationen låg 

 t. o. m. nere i själfva kanjon och alldeles intill klippsvalornas 

 häckplatser. 



Från kolonierna på Kieronas branter utsträcka svalorna 

 ofta sina provianteringsfärder ut öfver Abiskojaures vatten bort 

 till den lilla turiststugan vid sjöns öfre ände, dock utan att 

 slå sig ned på densamma. 



I K. Vet. Akad. Handl. 1843 skrifver Lövvenh.ielm: »Vid 

 Kvikkjokk kläckte ej ett enda par af Hirundo iirbica vid eller 

 på husen som vanligtvis, utan allesammans i det närbelägna 

 Nammatsfjällets klippbranter». Af Löwenhjelm's uppsats tyc- 

 kes vidare framgå, att hussvalan nämnda år ägde samma 



