Om råkans bobyggnad. 



At 

 Otto Gertz. 



vår faunistiska litteratur träffas endast få upp- 

 gifter om kvaliteten af det från växtriket stam- 

 ■ mande material, som olika fågelarter begagna 

 vid sin bobyggnad. Meddelandena härom äro 

 merendels helt summariskt affattade och hållna 

 jII-IIt.J' den största allmänhet. De forskare, som 

 ägnat frågan någon större uppmärksamhet, äro botanister, och 

 de iakttagelser, vi häröfver äga, finnas nedlagda i arbeten, som 

 mer eller mindre direkt behandla växternas spridningsbiologi. 

 Sålunda har Hesselman (103) gjort en bestämning af de växt- 

 delar, som anträffats i ett Larus-ho, och Sernander (234) har 

 beskrifvit materialet i ett af Kolthoff insamladt, annat bo af 

 Fiskmås {Lams canus L.). Mest omfattande äro de undersök- 

 ningar, som föreligga af Birger. I sitt arbete öfver Hjälmar- 

 öarnas vegetation har Birger (23, 24) lämnat en redogörelse 

 för det växtmaterial, som hopbragts i bo af fisktärna {Sterna 

 hirundo L.), fiskmås {Lams camis L.), gräsand {Anas boschas 

 L.) och i trenne bon af dopping (Podiceps). Att fåglar vid 

 byggandet af sina bon kunna sammanföra delar af rätt många 

 växtarter, framgår af t. ex. Sernanders beskrifning öfver det 

 omnämnda fiskmåsboet, där byggnadsmaterialet visade sig till- 

 höra icke mindre än 12 olika fanerogama och kryptogama 

 växter, och af Birgers öfver innehållet i ett doppingbo, som 

 var uppbyggdt af 10 kärlväxt- och mossarters delar. 



Så vidt jag kunnat finna af den litteratur, jag genomgått. 



