4 RAGNAR M. BRUZELIUS. 



veckling och bildningen af abdomens tre sista benpar. Dana anser dereniot, att Gainnia- 

 ridea böra delas uti fem familjer, Dulichidte, Cheluridte, Coropliidic, Orchestidtc och Gam- 

 maridaj, af hvilka de tvä första omfatta slägten, som voro okända för Milne Edwards, 

 och som ej kunna upptagas uti någon af de andra familjerna, de tre sista åter dels redan 

 kända, dels flera nya slägten. Han bildar sålunda af slägtena Talitrus och Orchestia, jemte 

 ett par andra, familjen Orchestida3, samt låter Corophidaj och Gammaridaj i det närmaste 

 motsvara Milne Edwards's "Crevettines marcheuses" och "sauteuses", men lägger till grund 

 för dem andra karakterer än dem, som af M. Edwards anföras. Uti en uppsats om de 

 Britiska Amphipoderna ' delar Spence Bate Amphipoda Gammarina uti två afdelningar: 

 Vagantia, som ej bygga bon, och Domicola, som lefva uti bon, hvilka de sjelfva bygga, 

 men uppgifver ej för dessa afdelningar några karakterer hemtade från djui-ens organisation. 

 Ofvaunämnda uppsats är blott ett kort utdrag ur ett större arbete, hvarmed han säger 

 sig vara sysselsatt, och innehåller sålunda endast mycket ofullständiga diagnoser af en 

 mängd nya både slägten och arter, hvarföre jag blott högst obetydligt och med den största 

 försigtighet har kunnat begagna det. Vid den systematiska uppställningen har jag följt 

 Dana, och delar de Skandinaviska Amphipoda Gammaridea uti fyra familjer: DulichidjB, 

 Orchestidaj, Corophida; och Gammaridte, men för dessa tvä sednare har jag ansett mig 

 böra uppdraga andra gränser än Dana gifvit dem. 



o 



Åtskilliga författare hafva förut lemnat större eller mindre bidrag till kännedomen 

 om Skandinaviens Amphipoder, såsom H. Rathke, H. Kröyer och W. Liljeborg, af hvilka 

 tvä sednares undersökningar mitt arbete vid arternas bestämmande och utredande blifvit 

 i ej ringa mån underlättadt. De materialier, som jag i och för denna afhandling varit 

 i tillfälle att begagna äro ej obetydliga, och det är för mig en kär pligt att offentligt 

 betyga min stora tacksamhet och förbindelse till Professoren Sven Loven, som lemnat mig 

 till undersökning Riks-Museets högst ansenliga förråder, äfvensom till Zoologia; Professo- 

 rerna F. Wahlgren och W, Liljeborg, hvilka med beredvillighet tillåtit mig: att begaefna 

 de åt deras vård anförtrodda samlingarna vid Universiteterna i Lund och Upsala. Dels 

 härigenom, dels genom egna insamlingar, har jag kunnat anföra flera för vetenskapen nya 

 arter, samt konuiiit i tillfillle att granska och jemföra exemplar från vidt skilda delar af 

 Skandinavien, från I.sliafvet och halföns vestra kust, från Öresund och Östersjön, hvarige- 

 nom jag erhållit mangen vigtig upplysning. 



IMand de författare, som behandlat Ampliipodernas natur-historia, har jag begagnat 

 följande: 



Linné: Fauna Suecica, Ed. l:ma. Holmi.-v, 1746. 



— » » Ed. S-.äa. Holmiii;, 17 01. 



— Systcinn Natiirjc, Ed. 12: ma. Holiniiv, 17 0(;. 



— Öländska Resan, Storkliolm, 17.i.'i. 



— Skånska llcsan, Stockliolni , 17,') I. 



De CJEKR: Mémoires pour seivir ii l'ni3toiic des Inscctcs, T. VII. 1778. 



Fabricius, Otiio: Fauna Grocnlandica. 1780. 

 Fabricius, J. Cu.: Entomologia systcinatica , T. II. 1793. 



MoNTAOU, G.: Description of scvcral marinc animals found on tlic south coast of Dcvonshirc; Transactious of 

 tlie Linnean Society of London, Vol. VII, IX. 



) A Synopsis of tlic British Ediioplitliainious Crustacea, Part I, Amphipoda, uti Annals and Magazine of 

 Natural Ili-ttoiy, Scc. Series, 1857, p. 135. 



