36 RAGNAR M. BRUZELIUS. 



cirkelformig. Det sjctte ocli sjunde benparet iiro längre än det femte, men i det närmaste af samma form. Klorna 

 äro korta, starka, krökta och mycket spetsiga. Epimercriia äro temligcn stora oeli de fyra första paren, som äro 

 nästan af rectangiilär form, med den undre kanten rundad, äro större än de tre följande. 



Det fjerde paret af al)domens ben når liinsjre bakåt än det femte ocli detta längre än det sjette. Det Ijerde 

 parets grenar äro ganska grofva oeli lika länga, försedda med tornar uti spetsen och på den öfrc sidan. Det ferate 

 paret är af samma beskaffenhet som det föregående, men det sjette har endast en kort, konisk, i palpen med tor- 

 nar viipnad gren, som är kortare än den tjocka basal-leden. Caudal-l)ilianget är kort och klufvet, med tlikarne 

 tjocka samt nästan af pyraiuidalform. Branchial-bihangcn äro små och till antalet fem par. 



Dess storlek är nio till tio ra.m. 



Anmärhiing : Att Katiikes Ampliithoe Nilsoni och Kröyers Orchestia Nidrosiensis äro identiska med of- 

 van bcskrifna art, anser jag vara temligen säkert, då bådas beskrifningar passa fullkomligt för denna. Att den 

 deremot ej är identisk med Amphithoe Prevosti M. Edwards, såsom Ratuke först ansåg, tror jag mig böra 

 antaga, då det af den ligur öfver denna art, som M. Edwards meddelat uti Ann. des Sciences natur., sec. sér., 

 Tom. III, Pl. 14, fig. 11 — 12, synes, som skulle den hafva två grenar på det sista paret af abdoniens ben. 



Familia lY. GAMMARID.E, Dana. 



Corpus magis miimsve coinpressum, epimeris plerumque mediocribus, interdum nia- 

 ximis, raro parvis. Maiidibulaj plerumque palpo prajditae. Abdomen sex paribus pedum 

 instructum. Pedes abdominales quarti quintique paris biramei, iidem sexti paris plerum- 

 que binis ramis magis minusve complanatis instructi. Appendix caudalis tenuis, laraina- 

 ris, sa?pe fissa. 



Denna familj omfattar de flesta sliigtena af Amphipoda Gammaridea. Deras kropp 

 är mer eller mindre hoptryckt. Epimererna iiro aldrig rudimentilra, såsom hos en del 

 Corophidfc; merendels äro de af medelmåttig storlek, men stundom uppnå de en betyd- 

 lig utveckling, så att de betäcka den största delen af de första fyra paren af extremite- 

 ter. Mandiblcrna äro hos de flesta slägtena försedda med palper. Antennerna äro oftast 

 spensliga, och uppnå aldrig en sådan styrka som hos en del Corophidaj. Abdomen bär sex 

 par ben, af h vilka de tre första paren äro, såsom vanligt, simben (pedes natatorii) och för- 

 sedda med tvä grenar. Äfven det Qerde och femte benparet bära två grenar. Det sista 

 parets ben hafva antingen en eller två grenar, som oftast äro tunna och plattade samt 

 försedda med borst, hvilka stundom äro ganska långa. Caudal-bihanget är alltid tunnt 

 och skiflikt, och stundom djupt klufvet. I sina rörelser äro de flesta, till följe af abdo- 

 mens bildning, ganska snabba, och göra långa språng uti vattnet. Hos intet af de skandi- 

 naviska slägtena är den femte leden på de fyra eller fem sista benparen på thorax utvid- 

 gad sä, att de kunna sägas vara "sub[)rehensiles". 



Följande schema framställer de talrika slägtenas kännetecken. 



