SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 45 



Miindelarne hafva i det niirmaste samma beskafifenhet som hos A. ampulla. Maudibeliis spets saknar tän- 

 der, och den första maxillens yttre skilVa Sr försedd med tornar, som pä den inre sidan iiro väpnade ined flera 

 tago;ar. Maxillarljenens yttre skifva saknar tänder uti den inre kanten, men är uti den främre ändan försedd 

 med borst. 



Det första benparet utmärker sig genom sin längd och smalhet. Dess första led är läng och smal, dock 

 bredare än de följande; deu andra är mera än hälften sä läng som den första, och lika lång med den tredje och 

 fjerde tillhopa; den femte är läng, smal, rectangulär, och har den främre kanten nägot bågböjd , deu bakre nägot 

 iuböjd, samt den nedre ändan snedt afskuren och fint tandad. Klon, som är stark, har uti den concava kanten 

 en stark tand samt några borst. Det andra benparet är längre än det första, och har den femte leden oval samt 

 klon uti den concava kanten väpnad med några borst och fina tänder. De öfriga benparen äro försedda med medel- 

 måttigt länga klor och öfverensstämma i det närmaste med dem af A. ampulla. Epimererna äro temligen höga. 



Det tredje abdominal-segmcntets bakre och undre hörn är väpnadt med en liten, kort och skarp tand, och 

 det fjerde och femte lieiiparet af abdonien nä lika långt bakåt, men ej sä långt som det sjette, hvars grenar äro 

 smalt lancettlika, den yttre något längre än den inre samt i spetsen väpnad med en grof torn, och båda längs 

 hela deu inre kanten fiirsedila med cilierade borst. Caudal-bihanget är afiängt och smalt, klufvet nästan till ro- 

 ten, med de smala flikarnc uti spetsen lörsedda med ett litet borst. Af branchial-bihang finnas ses par, och de 

 saknas endast vid det första. Vid basen af det femte och sjette branchial-bihanget är fästadt ett dylikt, mindre 

 och smalt. Djurets storlek är omkring tjugu m.m. 



Denna art, som vid Grönland skall vara mycket allmän, förekommer äfvcu längs Skandinaviens kuster 

 ända ned uti Kattegat. 



7. Anonyx Kröyeri, n. sp. 



Antennas superiores inferioribus breviores. Oculi ovales. Pedes primi paris debiles, 

 articulo quinto angusto, rectangulari , ungue minutissiino, setis densis fere obtecto. Pedes 

 secundi paris articulo quinto parvo, fere ovato, ungue crasso. Pedes abdominis ultimi 

 paris ramis elongato-lanceolatis. Appendix caudalis profunde fissa, laciniis apice rotunda- 

 tis. — Fig. 7. 



Habitat ad öras nostras, a Fininarchia inde ad Bohusiam. 



Beskrifning: Kroppen är tjock och ganska hög, med ryggen afrundad och slät. Ögonen äro stora och till 

 formen ovala. De öfre antennerna äro kortare än de undre och hafva skaftet mycket kort och tjockt, med den 

 första leden mycket större än de två följande korta lederna ifig. 7, b.\ Bisvcpan beslår af 3 — 4 smala leder, 

 af hvilka den första är längre än de två följande tillhopa. Svepan består af omkring 15 leder, af hvilka den första 

 är tjockare än de öfriga och lika läng med de fyra eller fem följande lederna, samt pä den inre sidan försedd mod 

 glesa och långa borst. De undre antennernas tvä sista skaft-leder äro lika länga, och deras svepa består af om- 

 kring 45 leder hos hannarne, men af 20 — 25 hos honorna. 



Mandiblerna äro länga och smala, samt hafva spetsen bred och tiliskärpt, och vid den bakre kanten väpnad 

 med en liten tand. Vid den främre kanten har den pä den inre sidan en krökt och stark torn. Tuggknölen är 

 liten och palpens andra led nr längst, samt den tredje uti den ena kanten fiirsedd med några borst. Den första 

 maxillens (tig. 7, c.) palp när liingre fram än den yttre skifvan, och är uti spetsen försedd med \ — 5 i ändan tvä- 

 klufna tornar. Den yttre skifvan är kort, uti ändan försedd med 6 — 9 uti den ena kanten fint taudade tornar 

 (fig. 7, d.), och uti den inre kanten med några fina borst. Deu inre skifvan iir tendigen läng, smal, utät tillspet- 

 sad, samt i den inre kanten försedd med några grofva cilierade borst. Den andra maxillens yttre skifva är uti 

 spetsen försedd med dels släta dels cilierade borst. Sådana finnas äfven uti den inre kanten af den inre skilvan. 

 Den öfre läppens undre kant är afrundad, och den undre liippen är klufven uti tvä smala flikar, som bakåt förlånga 

 sig med tvä temligen länga processer. Maxillarbenen äro starka. Deras inre skifva, som när till palpens andra 

 led, är i spetsen försedd med tre korta tornar och några cilierade borst. Sådana finn.as äfven uti dess inre kant. 

 Den yttre skifvan, som når till hälften af palpens andra led, är uti den inre kanten försedd med 7 — 8 framåt i 

 längd tilltagande, något böjda tornar. Palpens klo är stark och vid spetsen väpnad med några borst. 



Det första benparet (fig. 7, e.) är långt, smalt och spensligt. Dess första led är längst, nästan rät, nedät 

 obetydligt tilltagande uti bredd, den andra ej hälften sä lång som den första, men längre än den tredje, och den 

 fjerde, som är nästan af triangulär form, dock med den främre kanten nägot bågböjd, något längre än den tredje. 

 Den femte, som är nästan lika läng med ilen tredje och fjerde tillhopa, är smal och till formen rectangulär. Dess 

 vinklar iiro afrnndade och vid den främre är den försedd med en knippa af lilnga och krökta borst. Uti den un- 

 dre kantens friimre del är den försedd med en liten inskärning ;fig. 7, f.), och på det bakre hörnet sitta mycket 

 långa och krökta borst, som nästan alldeles undangömma den ytterst svaga, nästan rudimentära klon, hvilkeu är 

 fästad ett stycke upp pä den bakre kanten. Klon är uti den concava kanten försedd med 3 — 4 temligen stora 

 tänder. Den del af ledens bakre kant, som motsvarar klon, är ytterst fint tandad. Det andra .fig. 7, g.) benpa- 



