62 KAGNAU M. BRUZELIUS. 



ningar, som under starkare förstoring visa sig hafva en bSgböjd form och vara ordnade uti tviirgärnde rador. Hos 

 G. Sabini aro skalets ojiMiinhtter mycket mindre märkliara och liafva mera form af runda knöhir. 



De största individer af denna (orm, som jag sett, voro omkring tolf m.m. 



Till färgen är den vanligen olivgrön eller brunaktig Ögonen äro svarta. Honornas ägg äro blAgröna. 



Denna art förekommer längs hela Skandinaviens vcstra kust, ifrån den aldra nordligaste delen ända ned 

 till Kullen. Uti Bohusliius skärgård träffas den stundom uti tallösa stimm. Den är utmärkt snabb i sina rörelser. 



Anmärkning: Garamarus angulosus visar så stor likhet med G. Sabini, att man nästan skulle kunna vara 

 böjd för, att anse dem för samma art eller sSsom endast två olika former af samma art, om de icke företedde så 

 stor olikhet, hvad ryggkölen beträffar. Härnti närma sig väl uiig.irne af G. Sabini mycket G. angulosus, men 

 dels triiffar man fullt utbildade, äggbiuande individer af G. angulosus, dels vida mindre exemplar af G. Sabini, 

 som redan ega de egendomliga tänderna p;"i ryggens köl. Jag har varit i tillfälle att undersöka och jemfora indi- 

 vider af båda dessa arter tagna uti Bohuslän pä samma ställe, af livilka G. angulosus, af tolf m.m. längd, med 

 ägg i bröstsäcken, ej visade spur till tänder på ryggknölen, då diremot dessa tiinder voro fullt utbildade hos un- 

 gar af fem till sex m.m. längd af G. Sabini. Man torde deriöre hafva skäl, att anse dessa såsom tvii skilda, 

 ehuru ganska närstående arter. 



aa. Dorsum rotundatum. 

 b) Segmenta tiia posteriora abdo minis supra fasciadis spinarum ar mat a. 



B. Gammarus locusta (Linné). 



Oculi magni, reniformes. Antennas snpcriore.s inferioribus longiores, flagello appcn- 

 diculari ex articulis 5 — 9 con)po.sito. Rami pedum abdominis ultimi paris aut a-quales 

 aut exteriör interiore quarta parte major. Appendix caudalis profundissiine divisa, Spinte 

 in segmentis tribus posterioribus niagna?. 



Cancer macronrus, thorace artieulato, cneruleus, LlNNÉ: Gotlil. Resan, p. S60. 

 « locusta, Ll.NSÉ; Fauna Sueeia, edit. 2;da, p. 497. 

 » ') « Systuraa Natnr;e, edit. l;;rma, p. 105 5. 



» pnlex, Linné: ibidem. 



Gammarus locusta, M. Edw.\ri)s: Hist. uat. des Crustac, T. III, p. 4 4. 

 » « Z.A.DDACU: Syiiops. Crustac. Prussic. Prodromus, p. 4. 



» Dnebeni, Lii.jehorg: ÖlVers. af Kongl. Vetensk. Akad. Förhand!., 185 1, j). 22. 

 » locusta, HiuGERSDiJK: Anuot. de cjuibusd. (Jrustac. indig., p. 18. 



•1 » L11..1EI10KO: Kongl. Vetensk. Akad. llandl., 1853, p. 4 48. 



» mutatus, » Ibidem, p. 447. 



» locusta, Sfence Bate: Annals a. Magnz of Natur. Hist., 1857, scc. ser. XIX, p. I i i. 



Habitat oiiiniiim vulgatis.sima in niari germanico et baltico. 



Heskrifning: ' Kroppen iir hög nch niigot hoptryckt, med ryggen afrundad och utan sjiär till niigun kol. 

 Ögonen äio stora och njnrlika, med den öfrc andan liggande: niigot mera bakåt iin den iiedie llulvudets främre 

 kant bildar ej något rostruni. De ölVe antennerna, hvilka nå till det första segnientet af abilomen, äro liingre an 

 de undre, och ötVerskjula dessa med 4 — 5 leder. Skaftets första led af de öfre antennerna, som är något tjockare 

 och längre än den andra leden, når lika långt Iraui som de tre fiirsta lederiui af de undre autenneruas skaft. Den 

 andra leden iir mycket längre äu dcu tridje, hvilken när ungef;U- sä långt tram som den fjerde leden af de undres 

 skaft. Leilernas antal i svepa och bisvepa varierar mycket eller djurets storlek och kön. En stor hanne hade fyratio 

 leder i de öfrea svepa och nio uti bisvcpan, samt sexton i de undres svepa. Det vanligaste antalet är likväl omkring 

 tretio li:der i den öfre, ä — 7 i bisvcpan och I".' 15 i den undre svepan. Deu 1'örsta leden af de undre antenner- 

 nas skaft är kort, men tjock. Den andra leden, livars yttre sida är kort och den inre större, utskickar frän den 

 undre delens främre anda en stor, något böjd, i spetsen borstbiirande process; den tredje leden iir älven kort, och 

 tjockare un den (jerde och femte, hvilkn äro liingre an den tredje och lika långa med hvarandra. Både skaft och 

 sveper äro försedda med tendigen långa borst. 



Mamlibleriia, som äro starka, halva den yttie oeh den inre grenen försedda med 4 — 5 grolva tänder och 

 tuggkiiölen hög. l'alpen är lång och grof; den andra leden iir längre än den tredje, oeh båda bära i den ena 



Då man mycket tvistat om, hvilken art som egentligen iir Linnés (iammarns locusta, har jag icke ansett det 

 vara öfvcrllödigt att meddela en utförlig beskrifuing af individer af denna art tagna viJ (iotlaiid, hvarest 

 LiNNfe först observerade sin Garamarus locusta. 



