SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 55 



Beskrifiiing: Denna art, som i allmänhet är mindre än G. locusta, öfverensstämmer i de flesta hänseenden 

 med denna. Ögonen äro njurlika och smala särat svarta. De öfre antennerna, sora äro längre än de undre, hafva i 

 8vepan 25 — 30 leder och i bisvepan fyra till sex. De undres svepa består af omkring 21 leder, som äro försedda raed 

 nägot längre borst än de ölre. De tvä första benparen äro nästan lika stora, eller det andra obetydligt större än 

 det första. Deras händer (femte leden) äro mindre än hos G. locusta, nästan äggrunda, samt uti den bakre kan- 

 ten försedda med borst och nägra tornar. Klorna äro starka och krökta. Eyggen saknar alldeles tänder, och de 

 tre sista abdominal-segmenternas med tornar väpnade raedlersta knölar äro vanligen delade uti två upphöjningar. 

 Abdomens fjerde benpar når längre bakåt än det femte, samt något längre än det sjette parels basal-led. Det 

 sjette benparets yttre gren är temligen lång, och i kanterna väpnad med grolVa tornar och långa cilierade borst, 

 samt i spetsen med en borstbärande grof torn. Den inre grenen är mycket mindre, på sin höjd en tredjedel så 

 lång som den yttre, Inncettlik, försedd med glesa tornar och borst uti kanterna och i spetsen, samt når endast 

 med spetsen bakom caudal-bihangels flikar. 



Till färgen är den brungul, med rödaktiga fläckar på abdominal-segmenternas sidor. De största exemplar, 

 som jag undersökt voro 13 — 14 m.m. långa. 



Denna art förekommer endast vid vestknsten, hvarest den blifvit tagen vid flera ställen af Norges kust, 

 såsom Trondhjem, Christiansund och Molde, i Bohusläns skärgård och vid Kullen. 



Anmärk niny : Denna art står mycket nära G. Olivii M. EDW.MtDs och den af Rathkk vid Niklta och Cap 

 Parthenion tagna (jaminarns gracilis. ])en förra tyckes emedlertid skilja sig Imii (j. poecilurus derigenora att ögo- 

 gonen hafva nästan lancettlik form och att den inre grenen af abdomens sjette benpar iir nastnn alldeles rudimen- 

 tär. G. gracilis ' saknar tornar pä de tre sista abdominal-segmeuterna och har caudal-bihangels flikar kegelformiga 

 och racra tillspetsade. 



bb) Segmenta tria posteriora abdominis spinis destituta. 



6. Gammarus obtusatus (Montagu). 



Oculi parvi, rotundati. Capiit inerme. Antennae superiores infurioribus longiorcs. 

 Segmentum abdominis secundum et tertium margine postico unidentatuin, quartuin qtiintum- 

 qiie bi- vel tridentatuin. Articidus quintus poduin secundi paris apud uiarcrn eodem ar- 

 ticulo pritni pafis iiiulto major, fere triangularis, margine inferiore obliquo, tuberculato, 

 ungue magno, obtuso, compresso. Feminaj manus (articulus quintus) pedum secundi pa- 

 ris minor, fere ovalis, ungue acuto; lobus anterior epimeri segment! sexti in duos lobos 

 minores rotiuidatos incisura divisus. Pedes abdominis ultimi paris ramo interiore parvo, 

 exteriore magno lanceolato. Appendix caudalis profundissime divisa. 



Cancer Gammarus obtusatus, Montagu : Trnnsact. of the Linnean Soc., Vol. XI, p. ä, tab. Il, fig. 7. 

 Gammarus niaculatus, Liljeborg: Öfvers. af Kongl. Vetensk. Akad. Förhandl. 1852, p. 10. 



» » )» Kongl. Vetensk. Akad. Ilandl. 1853, p. i52. 



Habitat rarus ad Bohusiam et oram Kullensem. 



Beskrifning. Hannen: Kroppen är äfven hos denna art hoptryckt och hög. Ögonen äro sraä, runda och 

 till fårgen svarta. De öfre antennerna, som nå till abdomens första segment, och äro längre än de undre, hafva 

 skaftets första led niistan lika låug sora den andra, men mycket gröfre. Pä den främre och undre delen är den 

 törsta leden väpnad med en grof torn. Den tredje leden är en tredjedel kortare än den andra. Svepan består af 

 22 — 24 leder och bisvepan af tre till fyra. Den andra leden af de undre antennernas skaft utskickar pä den undre 

 sidan, såsom är vanligt hos Gammarus-arterna, en process, som är ganska liing och når lika långt fram som den 

 tredje leden, hvilken år mycket kortare ;in den fjerde, som är lika lång med den femte. Svepan består af 7 — S 

 leder. Båda paren af antenner bära endast mycket små och glesa borst. 



Mundelanu^ förete ej något ovanligt förhiillandc. Mandibular-palpens första led är temligen stor, dock 

 mindre än den andra och tredje. Den lörsta ma.xillens yttre skifva är i den fiämre ändan väpnad med grofva, i 

 spetsen treklufna tornar. 



De två första benparen äro mycket olika hvarandra. Det första benparet är betydligt mindre än det an- 

 dra, och har den femte leden äggrund och i den bakre kanten väpnad med långa borst. Dess klo är stark, spet- 

 sig och böjd. Det andra benparets femte led är mycket stor, nästan triangulär, med den undre kanten snedt al- 

 skuren och dess bakre vinkel rät. Den främre delen af den undre kanten är försedd med två, tre knölar eller länder. 

 På den bakre delen af handens inre sida sitter en bred tand, hvarigenom bildas en grop på den inre sidan, livai'- 



' Fauna der Kryra, p. 374, tab. V, fig. 7 — 10. 



