84 RAGNAR M. BRUZELIUS. 



Det första och andra abtlomiiial-scgmentets bakre sidoviiiklar äro afrundade och det tredje sejjmentets när- 

 mar si^ den räta formen, men utlöper icke uti nfi^on spets. SImbenens grenar äro längre än basal-lederna. Det 

 tredje och fjcrde paret af abdomens ben nå knappt längre bakåt än det ."jette parets basalled. Grenarne äro lika 

 län>'a, något kortare än basalleden, något uppåtl)öjda och jenint afsnialnande utåt emot spetsen samt på den öfre 

 sidan försedda med några korta tornar. Det sjette parets (lig. 1.5, o.) grenar äro plattade och lancettlika, den 

 öfre orh inre något bredare iin den yttre och undre, som uti den inre kanten är försedd med några glesa borst. 

 Caud.il-biliauget 'tig. 1."), p.) är aflångt äggrundt, djupt kInlVet, med tlikarne tillspetsade oeh i spetsen urnupna. 

 Branehial-bihaiigen äro fem par och saknas vid det törsta oeh sjunde benparet. Djurets storlek är elfva till tretton m.m. 



Hannen har något gröfre händer på det första lienparet än honan, och skaftet af de öfre antennerna något 

 större samt svepan längre. 



Denna art har hittills blifvit tagen endast uti GuUinarsljorden och vid Dröbak, ifrån hvilket scdnare 

 ställe Professor S. Loven hemfört en mängd exemplar. 



2. Ampelisca tenuicornis, Liljeborg. 



Capiit productum, apice oblique ti-nncato, et antennis deorsum versis. Antennaj 

 superiores dimidiain longitudinem inferiorum non ajquantes, articulo secundo pedunculi 

 primo parutn breviore. Antennit! inferiores longissiinaj et gracilliinaj, articulo pedunculi 

 ultimo et penultiino fere aiqualibus. Ungue.s peduin tertii quartique pai-is tlujracis 

 articulis quarto quintoqtie conjunctis longiores. Pedcs septimi paris articulo tertio, 

 margine posteriore recto, articuloruin tertii quartique latitudinein a?quante. Angulus 

 posterior lateralis seginenti tertii abdoininis noti in denteni productus. Pedes abdouiini.s 

 ultinii pari.s ramis angustis, elongatis, ixjqualibus. A[)pendix caudalis profunde fissa. 

 Arapelisca tenuicornis, Liljeboug: Ofvers. af Kongl. Vetensk. Akad. Förhandl. 1855, p. 123. 



Habitat rara a Bohusia ad oram Kullensem. 



Beskrifning: Denna art öfvercnsstämnicr i många hänseenden med A. requicornis. Kroppen är hög och 

 har den bakre delen af ryggen kölad. Ilufvudet är långt oeh dess främre ända är snedt afskuren, hvarigenom de 

 ötre antennerna äro rigtade något nedåt. Dessa antenner äro ej hälften så långa som de undre oeh hafva den 

 första leden något kortare och mycket tjockare än den andra. Svepan består af omkring elfva mycket smala le- 

 der, som äro försedda med några långa borst, och når framom de undre autenneruas fjcrde led. De undre anten- 

 nerna äro mycket smala och långa och äro längre än hela kroppen. Skaftets tredje led når kna|)pt sä långt fram 

 som hufvudets främre iinda, och den fjcrde leden är lika lång med den femte. Svepan består af omkring 30 leder. 



Jlundelarne likna fullkomligt dem af den föregående arten. 



De två första benparen äro äfven lika med dem af A. ;»;(juieornis, men handen på det första benparet är 

 nfigot mera bred. Det tredje oeh (jerde benparet har deTi tredje leden något bredare och dess nedre ända tvärt 

 afskuren. Klorna äro liingre än den tjerde oeh leiiite leden tillhopatagna. Det lemte benparet är i det närmaste 

 lika med samma ben af \. ie{|nieornis. Det sjette paret har vinkeln på den främre delen trubbig och den bakre 

 delen halfcirkelformig. Klorna pii dessa två benpar äro korta oeh i den convexa kanten väpnade med tvä taggar. 

 Det sjunde benparet har i del niirmaste sainuia iorm som hos k. ;e(|iiicornis, men den första leden är bredare oeh 

 den femte samt sjette längre och smalare. Epimererna äro lika njed dem af den föregående. 



Det första och andra abdominal-segmeiitets bakre sidovinklar äro afrundade och det tredjes iiro nästan 

 ruta. Det fjcrde och Icrate paret af abdominalben öfverensstämmer med dem af A. lequicornis oeh det sjette pa- 

 ret har grenarne längre och mycket smalare, den yttre i den inre kanten försedd med cilicrade borst oeh den 

 inre uti den yttre. Caudalbilianget är längre och smalare samt djupt klufvet, med flikarne i spetsen urnupna. 

 Branchialbihangen iiro lika med den föregiiendes. Honans bröslskilvor äro mycket smala oeh långa. Hannen har 

 längre antenner iin honan. 



Dess storlek är omkring sju m.m. 



Denna art förekommer vid den vcstra kusten af Sknndiniivien vid Kullen oeh i Bohuslän, hvarest den ar 

 sällsynt. 



3, Ampelisca Icevic/ata, Liljeborg. 



Caput longinn, margine anteriore recto, antennis sn[)ei'ii)rihus non dcorMim ver- 

 sis. .\ntennic inferiores superioribus inuito longiores. Ungucs peduin tertii (jiiarticpie paris 

 tlioracis longi.ssiMii, articulo (piarto ([uiutoque conjunctis multo lungiores. Pedes septimi 



