86 RAGNAR M. BUUZELIUS. 



diliitato, articiilo quiiito lato, sed quarto non latiore. Angnlus posterior laterulis seginenti 

 tertii abdoininis iii dentom acutum productus. Pedes abdoininis sexti pari.s duo paria an- 

 tecedeiitia superantes. Appendix caudalis profunde tissa. 



Ampelisca macrocephnla, Liljeborg: Öfvcisigt af Kongl. Vctensk. Akad. Förhiiudl. 1852, p. 7. lljid. 1855, p. 137. 

 Habitat ciiin pra^cedente. 



Heskrifuing: Hufvudct är mycket ISngt och tillspctsadt samt dess främre ända sncdt afskurcn, sA att de 

 öfre aiiteniicrna äro riglade iicdiit. De äro mycket kortare äu do undre, och hatva skaftets första led tjockare och 

 ungefär hälften så läng som den andra. IIos honan nä dessa antenner föga längre fram än de undres skaft, och 



hafva 10 12 leder i svepan; hos hannen nä de framom de undres skaft med 8 — 10 leder, och hafva uti svepaii 



20 2i. De undre antennerna äro hos hannen nästan lika länga som hela kroppen; hos honan något kortare. 



Den tredje skaftleden när ej sä längt fram som hufvudets friimre spets, och den fjerde leden är betydligt längre än 

 den femte. Hos linnnen bestar svepan af 40 — 45 leder, oeh hos honan af omkring 25. 



Mundelarne öfverensstämina fullkomligt med dem af A. hevigata. 



Det första oeh andra benparet äro lika med dera af den föregående arten, och det tredje och fjerde paret 

 hafva den tredje leden något smalare, men för öfrigt af samma form, som hos den föregående. Klorna äro mycket 

 län^a. Det sjette benparets första leds bakre del har en form, som står midt emellan den halfcirkelrunda hos A. 

 tenuicornis och den rectangulära hos A. Isevigata. Det sjunde benparets första och andra led hafva ungefär sam- 

 ma form som hos A. Iiuvigata, men den tredje är icke bakåt utdragen till någon ])rocess, utan har den bakre 

 kanten rät, och dess nedre vinkel spetsig samt något utdragen. Den främre kantens nedre vinkel är äfven spetsig. 

 Den femte leden är väl lika lång som de två föregående tillhopa, men den är på midten ej synnerligen l)rcdare 

 än vid båda ändar, och är nästan smalare än de två föregående lederna. Den sjette ledeu är snml och lång, samt 

 slutar med en fin spets. Epimererna hafva samma form som hos A. Iievigata. 



Det tredje abdomiual-segmentets bakre kant har två stora bugter, och den nedre vinkeln utdragen till ea 

 skarp spets. Det tjerde oeh femte paret af abdomens ben iiro lika med den föregåendes. Det sjette parets grenar 

 äro lancettlika, den yttre försedd med cilierade borst i båda kanter, den inre endast uti deu inre kanten. Caudul- 

 bihanget är bredare än hos A. Ia;vigata, samt djupt klufvet. 



Dess storlek är omkring femton m.m. Till färgen är deu hvitaktig. 



Den förekommer på samma ställen, som den föregående arten. 



Anmurkninij: Den af II. KliövEli beskrifna A. Esehrichti skiljer sig från denna och öfriga här upptagna 

 arter "-enora flera olikheter. De öfre antennerna äro riglade framåt och ej nedåt, samt hafva den andra skaflleden 

 nästan tre "■än"er sä lång som den fiirsta. Deu fjerde ledeu af de undre antennernas skaft är mycket längre än 

 än den femte. Det sjunde benparels första led är bredast på midten, såsom hos A. tenuicornis. Den andra och 

 tredje leden hafva samma former som hos A. macroccphala , och den fjerde har den främre och bakre kanten riita 

 samt uti deu förra en djup inskärning, uti hvilken sitta några grofva tornar. Den femte leden är betydligt sma- 

 lare än de förcåcndc lederna, jemnsmal och lika lång med den andra och tredje tillhopa. Den sjette leden är 

 vid basen bred och afsinalnar nedåt. Det tredje segmentet af abdomen har den bakre sidovinkehi utdragen till en 

 skarp spets. Längs deu bakre delen af ryggen går eu liten köl. 



5. Ämpelisca Gaiinardi, Kröyek. 



Caput piiiMiiu productum, margiiie anteriore recto. Antenna? superiort.s non deor- 

 suiii versaj, iiifcrioribus niulto breviores, articulo secundo pcdunculi prinio plus duplo 

 loifiore. Articulus (|nartus pcdunculi infcrionun quiiito longior. IVdes scptinii paris ar- 

 ticulo tcrtio niargiuc postcriurc rccto, (juinto (]uarto nudto aiigustiore, fcre liiicari, uiigue 

 rccto, cyliudrico, apice setifero, Angulus posterior lateralis segnienti tcitii abdoniinis 

 rotundatus. Pedes abdon)inis ultiiiii jjari.s du(; paria antecedentia haud superantes. Appen- 

 dix caudalis brevis, lata, paruni fissa. 



Ampelisca Gaimardi, H. KliÖYEU: Voyages en Scandinavie etc, pl. 21!, lig. I. 

 llabitat in sinu GidlniarsQorden Bohusia^ profunde. 



Bcskrifning: Din bakre delen af ryggen är hos denna art försedd imd en köl. Ilufvudet är mycket min- 

 dre utdraget än hos din föregående, och framåt fiiga afsmalnande, med den friimre ändan tviirt afskureu. 



De öfre antennerna äro riglade framåt och hafva skaftets Hirsta led ganska tjock, och ej hallien så lång 

 som den andra. Den tredje leden ur gröfre än vanligen är förhidlandet, och antalet af svepans leder är omkring 



