SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 87 



26 hos hannen och 18 — 20 hos honan. De nå något längre fram än de untlre antennernas skaft. Den tredje 

 leden af de undre antennernas skaft när något längre fram än hufvudets främre spets; den fjerde leden är längre 

 än den femte. Svepan består af omkring 50 leder hos hannen, samt något färre hos honan. 



Mundelarne öfverensstämina i det närmaste med de föregående arternas. Maxillarbenens yttre skifva har i 

 den inre kanten stora och breda tornar, och palpcns klo är mycket lång och spetsig. Maudibularpalpens tredje 

 led är mycket smal. 



Det första benparet har den femte leden kortare än den fjerde, oval och försedd med en ganska lång klo. 

 Det andra benparet har den femte leden mycket smal, hälften så lång som den föregående leden, och försedd mod 

 en läng och spetsig klo. Det tredje och fjerde benparets leder äro smalare än hos de föregående arterna. Klorna 

 äro starka och föga längre än den femte leden. Det femte benparets första led är mindre bred, och af oval form, 

 och det sjette benparets första led har den främre kanten jemnt bågböjd, samt ej försedd med en sådan vinkel 

 som hos de föregående arterna. Klorna äro smala, älven vid basen, IViga biijda och af medelmåttig liingd. Den 

 bakre och nedre delen af det sjunde benparets första led går lika långt ned som den andra och tredje leden. Den 

 bakre och den undre kanten af den första leden äro nästan räta. Den andra leden är mycket kort; den tredje är 

 större och har den främre och den bakre kanten nästan räta. Den fjerde är längre och smalare än den tredje. 

 Den femte är något kortare än den Ijerde, samt ännu smalare. Den sjette är läng, rät, cylindrisk, och i spetsen 

 försedd med några borst. Epimererna äro bredare än hos de föregående arterna, och det fjerde paret har hela 

 den bakre kanten urringad eller inböjd. 



De tre första segmentcrna af abdomcn hafva den bakre sidokantens nedre vinkel nfrundad. De tre sista 

 paren af abdomens ben nä ungefär lika liiiigt bakåt, och det fjeide samt femte parets grenar iiro tcmiigcn grofva, 

 utåt tillspetsade och pä den öfre sidan försedda med tornar. Det sista parets grenar äro vid basen tcmligen breda 

 och afsmalna utåt. Den inre grenen är längs en del af de'n yttre kanten lint tandad, och har uti den inre kanten 

 en rad af tornar. Den yttre grenen är tandad på en del af den inre kanten, och försedd med tornar uti den 

 yttre. Caudal-bihangot är kort, brcdt och icke alldeles till hiilften klufvet. 



Storleken är omkring femton m.ra. Från alla de andra här upptagna arterna skiljer sig denna dcrigenora, 

 att ögonen äro svartaktiga och trakten omkring dem gråaktig. IIos de andra är trakten kring ögonen ljusröd. 

 Kroppen är för öfrigt hvitaktig, med ljusröd anstrykning. 



Af denna art har jag erhållit en miingd exemplar i Gulhnarsfjorden, på lerbottcn och 4 — CO famnars djup. 



6. Ampelisca carinata, n. sp. 



Caput paruin productum, antennis superioribus non tleorsiini vorsis et articulo prinio 

 secundoque pedunculi in latere iiiferiore pectinato-liispidis, priino secundo breviore. An- 

 tennas infei"iores superioribus multo longiores, gracilliniaj et corpore longiores. Segmentum 

 abdorninis quintuni sextumque coalita, in latere superiore tuberculis duobus parvis. Ungues 

 peduui tertii quartiquc paris tlioracis articulo quarto quintoque conjunctis longitudine 

 fere arquales. Pedes septiini paris articulo tertio margine posteriore fere recto, sexto la- 

 niinari. Angidus posterior lateralis segnieuti tertii abdouiinis non acutus. Appendix cau- 

 dalis profunde fissa. — Fig. 16. 



Habitat in sinubus profundis, ad Dröbak Norvegia^, et in siiiu GulhnarsQorden Bohusiaj. 



Beskrifning: Den främre delen af ryggen är rundad, men den bakre ilr kiilad. Det fjerde abdominalseg- 

 mcnlets ryggköl är hög, men har på njidteu en dj\ip nedlryckning. Det femte och sjette abdouiinalsegmentet hafva 

 äfven kölen pä midten nedtryckt, och äro på hvardera sidan om denna nedtryckning försedda med en liten knöl. 

 Hufvndet är ej långt utdraget. 



De öfre antennerna, som äro hälften sä länga som de undre, nå till det tredje eller fjerde segmentet af 

 abdomen. Den första leden af de öfre antennernas skaft (fig. 16, a.) är tcmligen läng och tjockare än den andra, 

 som är obetydligt längre än den första. De tvä första lederna äro pä den undre sidan försedda med tvärrader af 

 korta och styfva borst. Den första leden af svepan är gröfre och något längre än de följande, sä att det ser nä- 

 stan ut som om skaftet vore sammansatt af fyra leder. Pä den undre sidan är denna led försedd med en knippa 

 atiänga borst. Svepan består af omkring 20 leder, hvilka afsmalna mycket utåt. De undre antennernas tredje 

 skaflled, som är kort och tjock, när något framom hufvudets främre ända. Den Ijerde är smalare oeh mycket 

 längre iin den tredje, och obetydligt kortare än den femte. Den tredje och den fjerde leden äro pä den öfre sidan 

 försedda med dylika tvärrader af korta, knippvis fastade, styfva borst, som de öfre skaftens tvä första leder hafva 

 på den undre sidan. Svepan är betydligt läng, och afsmalnar mycket utåt, så att spetsen är nästan liårsmal. Den 

 bestar af omkring 80 leder. 



Mundelarne öfverensstämma fullkomligt med dem af A. requicornis. 





