90 RAGNAR M. BRUZELIUS. 



Bcskrifiiiii": DeiiDii art liknar mycket den löregSemle, men kroppen är smalare och mera långsträckt. Den 

 främre delen af ryggen är afrundad, men det Ijerde nbdominal-segmeiitet har en hög köl, som i den bakre spet- 

 sen har nflgra borst. Det femte och sjette segmentet halva pu ryggens sidor fyra knölar, tvä på hvardera sidau 

 om den svaga kölen. 



Antennerna äro länga och smala. De öfre äro mycket kortare än de undre och hafva den första skaft- 

 leden tjockare och kortare än den andra, och bada pa den undre sidan försedda med tvärrader af korta och slyfva 

 borst. Svepan består af -Sä — 50 smala leder, af livilka den första är tjockare och längre än de följande samt pä 

 den undra sidan försedd med länga borst. De undra antennerna äro längre än hela kroppen och hafva skaftets 

 tredje led mycket kortare iin den fjerde och båda på den öfra sidan försedda med dylika tvärrader af borst, som 

 de öfres två "första leder hafva på den undra sidan. Den femte leden är mycket längre än den Ijerde, och försedd 

 med glesare borst. Svepan består af omkring 80 mycket smala leder. 



Mundelarne äro fullkomligt lika med dem af II. tubieola. 



De två första benparen hafva den femte leden mera långdragen , och det tredje och fjerde benparet den 

 tredje leden bredare än på samma benpar af H. tubieola, men för öfrigt äro de fullkomligt lika med dennes- De 

 tre sista benparen och epimcrerna äro äfven lika med dem af den föregående arten. De två första abdorainal- 

 segmenternas bakre och undre vinkel är afrundad, men det tredje segmentets är rät. Det fjerde och femte paret 

 af abdominalben öfverensstämma med dem af den föregående arten i det närmaste. Det sjette parets grenar, sora 

 nå hingst bakåt, äro långa, smala, plattade, spetsiga, och i båda kanter försedda med långa, cilierade borst. 

 Caudal-bihanget är längre än hos den föregående arten, i ändan afrundadt och djupt klufvet. Storleken är om- 

 kring tolf mm. 



Denna art, af hvilken jag endast sett hannar, är mycket sällsynt, men träffas stundom på samma ställen, 

 som den föregående. 



Gen. 14. BATHYPOUEIA, Lindström. 



Corpus parum compressuin , epiineris mediocribii.s, niargiiiibus inferioribus setis or- 

 natis. AntL-nnaj superiores articulo pcdunciili pi-iiiio perniagno et flagello ai)pendiculari 

 parvo instructa\ Palpus mandibularis triartieulatiis, maxillie priini paris biarticulatus et 

 pedum maxillariuin e quatuor articulis compositus. Pedes priini paris perbreves, debiles, 

 manu minutissiina, subclieliformi artnati. Pedes secnndi paris iiiulto majores, unguibus 

 plaiie destituti. Pedes tertii quartique paris unguibus brevibus instrueti, sed pedes quinti 

 paris unguil)us plane destituti. Pedes abdoniinis ultinii paris biraniei, ranio interiore mi- 

 nuto, exteriore niagno, biartieulato. 



Detta sliigte skiljer sig i många biinseenden ifrån alla öfriga. De öfre antennernas 

 första skaftled iir tjock, stor, oeli i den främre Jlndan snedt afskuren, så att den öfriga 

 delen af antennen sitter nedåtrigtad. Bisvepan är mycket liten. Mandlbnlarpal[)en består 

 af tre leder, den första maxillens af två, och niaxillarbenens af fyra. Det för.sta benparet 

 är mycket kort och af särdeles af svag byggnad, men har likväl en liten griphand. Det 

 andra benparet är mycket större och starkare, men består endast af fem leder, emedan 

 det .saknar klo. Det tredje och Qerde benparet äro väpnade med klor, men det femte 

 saknar sådan helt och hullet. Det sjette ben])aret är längre än det sjunde, och båda 

 dessa äro vä|)nade med m3cket små klor. Abdomens sista benpar har grenarne olika, 

 dL'n inre grenen mycket liten, men den yttre stor och sammansatt af tva leder. Ilan- 

 narnes antenner äro längre än honornas, och sve[)ornas leder äro hos de förra försedda 

 med små runda bihang. 



1. Batht/poreia pilosa, Lindström. 

 Dorsum rotundatum. Segmentum quartum supra tiiberculo parvo spinifero instructum. 



Bathypor<'.ia pilosa, Lindstuöm: (ifvers. af Kongl. \'etcnsk. Akad Körhandl., 18.').'i, p. .lO. 



Habitat ad öras occidcntales et balticas. 



' Med detta singte sammanfaller troligen d<a af Spence Bate uppställda slägtet Thersites. Brit. Edriopthalm. 

 Crustacca, Aunals of Natur, llistory, 1857, p. liC. 



