23 



lade dog fire langstrakte Rum aabne imellem sig; de to af 

 disse sees paa Figuren som to Canaler, og de vise os i 

 Virkeligheden de første Anlæg til de fire Straalekar i den 

 senere Svommeklokke O- Inderst sees atter Entodermen at 

 pose sig fremad, idet den danner Væggene af den centrale 

 Canal, Fortsættelsen af Stilkens Ernæringscanal, der i Bunden 

 af Knoppen udvider sig til et lille Kammer, hvor de fire 

 Straalekar udmunde. Mellem Entodermens to yderste Lag og 

 dens centrale Udposning sees et mægtigt Parti, i hvilket man 

 ikke kan opdage nogen Structur. Dette Parti er utvivlsomt, 

 i Analogi med tilsvarende Dannelser hos andre Siphonophorer 

 etc, den indkrængede Ectoderm, der er forbleven paa Stadiet 

 af et structurlost Plasma, medens der i de andre Hudlags 

 forskjelligt krængede Partier er begyndt en Dannelse af Væv. 

 Om det omtalte Parti wkeligt ikke indeholder Celler, men 

 kun en uformet Dannelsesmasse, derom liar det ikke været 

 mig muligt at overbevise mig; men dets senere Skjæbne taler 

 stærkt for den sidste Antagelse. I ethvert Fald forbliver 

 dette Parti, der hos Hydroide-Polypernes Meduse-Yngel danner 

 Mavens ydre Beklædning, her i en primordial plastisk Til- 

 stand for at omdannes paa en ganske anden Maade. Man 

 opdager nemlig snart et System af Linier, der, straaleformigt 

 udgaaende fra Midten af Knoppen, deler dette Plasma i lige 

 store Smaapartier; hvert af disse repræsenterer det første 

 Anlæg til et Æg (Fig. 1 d). 



Førend vi begynde en nøiere Undersøgelse af disse, 

 turde det være rigtigt at controllere Forstaaelsen af de en- 

 kelte Dele ved at betragte Æggeknopper af nogle andre Si- 

 phonophorer. Ifølge mine Iagttagelser synes Udviklingen af 

 Kjønsknoppen hos Diphyes, Abyla og Praya at stemme al- 

 deles med den, at haA^e fremstillet for Hippopodiens Vedkom- 



) Paa Fig. 1 c sees Entodermens to yderste sammensmeltede Lag 

 at omgive hele Knoppen uden nogen Afbrydelse. Det hidrorer 

 fra, at denne Knop ikke er seet aldeles i Profil. I saa Fald 

 vilde man nemlig see disse Lag afbrudte i Spidsen, hvor Til- 

 bagekrængningen havde fundet Sted, saaledes som paa g og h. 



