12;, 



l'":mi. PhociJuj 

 Phoca vitiilina^ (Linm';) 1758. 

 K 11 u hhs jälc 11." 



syn. PJioca viluliiia j). p. Linnk 1758, Fai-.kk ir> 17.S0. 

 >■ raiicgata Nilsson i S 2 o . 



Phoca hispida Schreber 1775." 



Vikaren, ringlade själen. 



syn . JVioca foctida Y \\\\<w\\ > i 7 7 ''f . 

 PJioca aiincllata Nilsson. 



Phoca groenlandica Fabricius 1776. 

 Grönlandssjä len. ' 



syn . J^hoca occauica \ .v.vvx ' n 1 x 1778. 

 Phoca dorsata Pai.i.as 1827. 



Phoca barbata Fabricius 1776. 

 Storsjälen.' 



syn. Phoca Icporiiia I,ki'Fxhi\ 1778. 

 » albigcna ]\\r,i,As 1827. 



^ I IO:de upplagan af Systerna Naturae lämnar Linnk ej någon användbar 

 diagnos för särskiljandet af Phoca vituiino . Han hänvisar i första rummet 

 till 6:te upplagan af > Systema Naturae; och där återigen till l:sta upplagan 

 af »Fauna Suecica och frän denna visas man till andra upplagan af Systema 

 Naturae-. Pä detta sätt får man klart för sig att första typen för detta' namn 

 är Ray's -Vitiilus marinas och därmed betecknades den vid Englands kust 

 vanliga själhunden, d. v. s. knuhbsjälen, eller den, som ännu allmänt gar under 

 namnet Phoca vitalhia' . .Men i »Fauna Suecica> anför Linné, att af Phoca 

 vitidina fanns i Bottenhafvet och Östersjön — »Varietas duplex> — Grå Siäl 6: 

 W^ikare Siäl > — — . Sålunda inblandar Linnk här utom knubbsjälen, som han 

 ej sett, de båda andra i Östersjön förekommande själhundarna, så att sålunda 

 hans -Phoca vitulitia omfattar ej mindre än 3 olika arter. Då emellertid knubb- 

 själen = Rav's Vitalas marinas som sagdt var den ursprungligaste typen för 

 detta namn och det dessutom af senare auktorer med Fabricius i spetsen upp- 

 togs för att beteckna just denna art, må det anses häst att bibehålla det för 

 den efter utbrytning af de andra formerna. 



- Själ och själhund äro de svenska namnen på dessa djurformer och dessa 

 namn brukas samstämmigt rundt hela vår kust utom i Bohuslän. -Säl och 

 >sälhund:^ är importerad norska, som är fullständigt obehöflig och som vi kunna 

 reda oss förutan, om vi vilja hålla oss till svenskt språkbruk. 



■' Den långvariga tvisten om huruvida namnet hispida eller foetida hade 

 prioritet, hvilken var dess mera segsliten, som man trodde båda vara publicerade 

 me, har slutligen afgjorts till förmän för det första därigenom att Scherborn 

 visat, att Schreber redan 1775 publiceradt namnet hispida. 



■* Blott funnen subf^ssil i Sverige. 



•' Blott funnen subfossil i Sverige. 



