De människolika aporna. 

 Af I-:. I.. 



V.c^. 



iitliropoiiiorpha eller iiiäniii^koliknande apor 

 kallar nian numera vanligen blott tvenne släk- 

 ^'t3^ten af stoi^a apor, hvilkas nutida represen- 

 gMj tanter äro hemma dels i det ti-opiska Afrikas 

 ^^^^^^™^™: urskogar (gorilla och schimpans) dels pa 

 SHisfe^7:rr;?r.T:f:i Borneo och Sumatra (orangutang). Till skill- 

 nad frän andra apor kännetecknas dessa utom genom sin stor- 

 lek, genom sin hälft upprätta gång, hvilken kroppsställning be- 

 tingas af deras armars stora längd, som betydligt öfverträffar 

 benens. Vidare genom bred bröstkorg,' platt bröstben, kort 

 tumme, motsättlig stortå, som är kortare än andra och tredje 

 tån. I olikhet mot andra apor äro hos dessa former håren pä 

 öfverarmen riktade nedåt mot armbågen, men håren på under- 

 armen däremot uppåt likaledes mot armbågsleden (liksom hos 

 människorna). De människoliknande apornas hjärna är jäm- 

 förelsevis stor och rik på vindlingar, så att den kan förliknas 

 till viss grad med en lågt stående människas. Kindpåsar, 

 svans och sittvalkar saknas helt och hållet. 



Till sin byggnad komma anthropomorpherna, som ju namnet 

 antyder, närmare människorna än andra apor och således också 

 närmare än andra däggdjur. Många karaktärer äro nämligen 

 gemensamma för dem och människorna i motsats mot öfriga 

 däggdjur. 



De mest i ögonen fallande anatomiska olikheterna däremot 

 stå i samband med det olika lefnadssättet. De anthropomorpha 



' Andra apor ha bnistkorgen hoptryckt från sidorna såsom t. ex. på en 

 hund. Gibb(Mi-aporna, som fordom också räknades till de niänniskolika aporna, 

 ha större antal (18) brr)St- ocli ländkotor, smalare bäckenben samt olika kind- 

 tänder. 



FaiiiKi och Flora. j ^ 



