I I 2 FAUNA OCH FLORA 



trakter, som Mysis oculata. Men dessutom finnes den i södra 

 Östersjön och vid västkusten. 



I de nu nämnda arternas utbredning finnas sålunda flera 

 gemensamma drag. Alla visa de hän på ett marint ursprung, 

 men äfven ett arktiskt hem. Redan Loven påvisade huru detta 

 borde förstås och grundlade vår uppfattning af dessa s. k. 

 maringlaciala relikter. Han tolkade dem som rester af en is- 

 hafsfauna, som fordom haft större utbredning än nu, i det den 

 äfven sträckt sig öfver en del af vårt land, och ansåg, att ar- 

 terna inkommit under den tid, då Östersjön stod i förbindelse 

 med Hvita Hafvet öfver Ladoga och Onega, alltså under eller 

 efter istiden. 1 Ehuru Loven kände väl till det mellansvenska 

 sund, som förband Östersjön med Västerhafvet, tillägger han 

 ej detta sund någon betydelse för de ifrågavarande arternas 

 invandring. Han anser, att de alla kommit från nordost; denna 

 åsikt ligger ju också nära till hands, och framför allt är det 

 naturligtvis arternas förekomst i Ladoga, Onega och Hvita Haf- 

 vet, medan de saknas i hafvet vid vår västra kust (med undan- 

 tag af Pontoporeia femorata), som varit afgörande för Lovén's 

 uppfattning. 



Huru ställer sig frågan om sötvattensformernas ursprung 

 och invandring till vår nu vidgade kunskap om dessa formers 

 och deras stamformers utbredning och lefnadssätt? Ja, det 

 måste då framhållas, att Lovén's genialiska tankar i stort sedt 

 endast blifvit bekräftade. Förut är omnämndt, att då isen bör- 

 jade draga sig tillbaka från södra delen af vårt land, uppstod 

 den första baltiska issjön. Som namnet antyder, var denna 

 en sjö med sött vatten, bildadt af den smältande isen. Snart 

 öfvergick den emellertid till Zanichelliahafvet, som ju stod i 

 förbindelse med Hvita Hafvet och Ishafvet. Zanichelliahafvet 

 var själft ett ishaf. Vi kunna antaga, att redan under denna tid en 

 del arktiska hafsdjur invandrade från nordost till Östersjön. 

 Betingelserna härför voro ju då beträffande temperaturen gynn- 

 samma för en dylik faunas trefnad inom det baltiska området. 



1 Den förste, som anade ett forntida samband mellan Östersjön och Ishafvet, 

 var vår landsman Celsius. 



