1 88 FAUNA OCH FLORA 



vidt kändt är, som lämnar förklaring för denna utveckling af 

 ryggraden. En viktig upplysning lämnas af Schulte, näm- 

 ligen att den ränna på undersidan af ryggraden, som i länd- 

 regionen bildas af kotornas tvärutskotts förstoring utåt och 

 nedåt tillsammans med de talrika små benutskotten, till stor 

 del, och mot bäckenet till helt och hållet, är fylld med muskler. 

 Sålunda utgör denna bildning ej något direkt skyddande hölje 

 för inelfvorna. Skyddet mot tryck skulle alltså bestå endast 

 däri, att ryggraden var stark och oböjlig. Det är emellertid 

 ej så lätt att se, huru någon stor effekt skulle vinnas enbart 

 härmed, ty äfven ändpunkterna af den båge, som bildas af 

 ryggraden, måste ju vara motståndskraftiga, för att det hela 

 skall kunna verka med fördel. Nu synes verkligen bäckenet 

 vara något gröfre än hos en normal näbbmus af motsvarande 

 storlek, men refbenen utgöra ännu en svag punkt, som näppe- 

 ligen kan motstå starkt tryck utan att sammanpressas. Innan 

 full klarhet kan ernås, torde förnyade undersökningar såväl af 

 djurets morfologi som af dess biologi behöfva företagas. Bl. a. 

 skulle belastningsexperiment vara af nöden, ty det är ej utredt 

 i huru hög grad de skrikande negrerna verkligen trampade på 

 näbbmusen och i hvilken mån, som de blott höllo den under 

 sin fotsula utan att låta tyngden hvila på den. 



Schulte anser, att förlängningen af ländregionen af rygg- 

 raden samt dess omdaning hos Scatisorex är en produkt af 

 en mutation, men därigenom är ej mycket vunnet. 



