Litteratur. 



W. Johannsen: Årftligheten i historisk och experimentell belysning. 

 (Till svenska av Robert Larsson.) Hugo Gebers förlag, Stockholm. 



Den frejdade danske författaren har med denna bok velat 

 lämna en öfversikt öfver ärftlighetsproblemet så, som det ter sig i 

 de senaste forskningarnas ljus. Han säger, att den är en frukt af 

 J5 ars studier och forskningar. I Danmark har den redan hunnit 

 att utgå i trenne upplagor, och när man tagit närmare kännedom 

 om den, är man ej förvånad däröfver, ty den utgör en mästerligt 

 gjord framställning af ärftlighetsspörsmålen och hvad som därmed 

 sammanhänger. I det första kapitlet går förf. tillbaka till de gamla 

 grekerna och redogör för deras uppfattning af ärftligheten samt 

 visar, att redan då funnos tvenne olika hufvudteorier om fortplant- 

 ning och ärftlighet, hvilkas mest bekanta målsmän voro resp. Hippo- 

 k råtes och Aristoteles. Dessa båda läror ha sedan i m. 1. m. för 

 ändrad form kämpat mot hvarandra ända intill nutiden. I det föl- 

 jande redogöres för alstringen af nya individer och för befruktnin- 

 gen, både som man förr trodde, att det tillgick, och som man nu 

 känner till förhållandena. I det tredje kapitlet framhåller förf. 

 bl. a. skillnaden mellan »anlagstypen» (genotypen), nämligen det, 

 som i det befruktade ägget betingar utvecklingsmöjligheterna, och 

 •företeelsetypen» (fenotypen), d. v. s. den under miljöns inflytande 

 invecklade organismen. De båda följande kapitlen redogöra för 

 Darwins och darwinismens ställning till ärftlighetsproblemen. Att 

 närmare redogöra för innehållet tillåter ej utrymmet. Genom att 

 skildra en hel mängd experiment af olika slag samt därefter lämna 

 förklaring af det, som inträffat, gifves en synnerligen god och klar 

 belysning af de olika spörsmålen. Det är gifvetvis ej blott fråga 

 om endast de vanliga enkla mendelska schemata, utan åtskilliga 

 mycket invecklade problem angripas såsom bl. a. sambandet 

 mellan olika egenskaper och hvad som brukar kallas »koppling» 

 och »bortstötning >•. Att ett visst samband mellan vissa egenskaper, 

 korrelation, finnes, är sedan länge bekant både för zoologer och 

 praktiska djuruppfödare. Här lämnas försök till förklaring därai. 

 Könsbestämning och könsbundet arf och korsning utan eller med 

 (»fullständig klyfning utgöra de intressanta ämnena för ett annat 

 kapitel. Här liksom flerstädes eljest i boken underlättar förf. med 

 en del enkla figurer och diagram öfverskådligheten i framställningen, 

 Det är många saker, som gå i dagligt tal under namn af arf utan 

 att vara det. Detta missförstånd undanrödjes genom kapitlet om 

 falsk ärftlighet, smitta, uppfostran och tradition». 



