Om Tetraogallus caspius. 



Af 

 Rob. Nicolin. 



id genomseende af en del äldre årgångar af 

 Fauna och Flora återfann jag bl. a. i åttonde 

 årgången — år 1913 — sidan 193 under 

 smärre meddelanden äfven artikeln om »asia- 

 tiska berghöns». 



jÖ .-. $t£\ Då möjligen en liten komplettering af en 



representants för släktet (T. caspius) lefnadsförhållanden kan 

 vara af intresse, vill jag här meddela några personliga iakt- 

 tagelser. Fågeln är på Norra Persiens högre bergskedjor icke 

 alltför sällsynt, hvilket bl. a. framgår däraf, att den ej så säl- 

 lan torgföres i Téhéran. Så finnes den ehuru undantagsvis på 

 de högsta, sterila höjderna vid Djadj-e-rud, omkring 30 km. 

 norr om hufvudstaden, något allmännare vid Zendjan ungefär 

 lika långt sydväst om staden och tämligen allmänt kring Sha- 

 restanek väster ut alltjämt på samma afstånd. Ej heller synes 

 den vara sällsynt på Demavend 90 km. från hufvudstaden. 



Fågeln heter på persiska Cabk-e-dari, motsvarande »kungs- 

 höna» till skillnad från Caccabis chukar, som heter Cabk. Den 

 synes sällan eller aldrig — annat än möjligen under mycket 

 stränga och snörika vintrar — gå nedom 2 000 m. höjdgrän- 

 sen. En iakttagelse, som äfven framhålles af den enastående 

 kännaren af Persien, General Hotoun Schindler i hans bok 

 »The eastern Persian irak». Från denna gräns och upp till 

 öfver 3 600 m. höjd synes kungshönans egentliga uppehållsort 



