Litteratur. 



Anton Reichenow, Die Vögel, Handbuch der systern atisch en Or 

 nithologie. II Bd. Stuttgart, Verlag von Ferdinand Euke 1914. 

 Med berömvärd raskhet har redan det andra bandet af detta 

 förträffliga arbete, hvars första band af oss omnämndes i förra arets 

 törsta häfte, redan utkommit. Det börjar med klätterfåglarne och 

 genomgår sedan de återstående ordningarne och familjerna af få- 

 gelsystsmet. Då ju särskildt bland småfåglarne antalet är ofantligt 

 stort, har trots bokens 620 sidor en viss inskränkning af de be- 

 handlade formernas antal fått lof att göras. Fortfarande sägas dock 

 alla de egentliga arterna i Europa och de tyska kolonierna vara 

 medtagna. Geografiska underarter kan man ju omöjligen begära 

 att få diagnostiserade i en handbok af denna omfattning. De upp- 

 lysande textfigurernas antal är 273. Det är mest hufvuden, som 

 äro afbildade, men de gifva ofta en god ledning för bestämningen. 

 Textbeskrifningen måste ju vara kort, men är träffande, så att äfven 

 den mindre förfarne torde i de flesta fall kunna reda sig därmed. 

 Att ingå på någon längre utläggning af innehållet tillåter hvarken 

 tid eller utrymme, men såsom totalomdöme måste gifvas högt beröm 

 åt författaren till en så nyttig ornithologisk handbok. 



A. L. 



Danmarks Fauna 16. S. C. Jensen, Haarup & K. Henriksen: 

 Bitter III Trrebukke. Gads Forlag, Köpenhamn 1914. 

 Denna gång är det »långhorningarne», Cerambycidce, som kom- 

 mit i tur för behandling i denna serie. Genom sina bestämnings- 

 tabeller för släkten och arter samt de talrika afbildningarne i texten 

 torde föreliggande lilla bok på 112 sidor med registret kunna vara 

 till god nytta för dem, som studera denna skalbaggsgrupp. 



Friedrich K.nauer: Der Zoologische Garten. Deutsche Naturwiss. 

 Gesellschaft, Leipzig. 246 sid. 



Föreliggande lilla bok handlar, såsom namnet antyder, om zoo- 

 logiska trädgårdar cch är ett ganska innehållsrikt compendium i 

 det afseendet. I det första kapitlet får man reda på, huru urgamla 

 anor de zoologiska trädgårdarne ha i många länder. Redan 11 50 

 t. Kr. anlades t. ex. en dylik i Kina; Montezuma hade stora sam- 

 lingar af lefvande djur o. s. v. Då samfärdsel medlen spela t 



