Till frågan om kaikens inflytande på 

 växternas geografiska utbredning. 



Af 

 A. Sörlin. 



om G. Andersson antyder i arbetet »Den 

 norrländska florans geografiska fördelning och 

 invandringshistoria», har spörsmålet om kal- 

 kens betydelse för växternas utbredning i vårt 

 land ej ägnats ett sådant intresse, som den är 

 värd, och som varit fallet t. ex. i våra grann- 

 länder, där omfattande undersökningar af kalkens fysiologiska 

 betydelse gjorts, hvilka bragt klarhet i många utbredningsför- 

 hållanden, som förut synts svåra att förklara. Undertecknad, 

 som gjort botaniska resor såväl inom våra silurområden som 

 i de kalkfattigaste trakter af landet, har härunder kommit i 

 tillfälle att göra några jämförelser rörande floran inom de olika 

 områdena. I ofvannämnda arbete framhålles särskildt, hurusom 

 de kalkföredragande växternas temperaturgränser förskjutas 

 inom silurtrakterna, d. v. s. växterna ifråga gå in i kallare zoner, 

 blott kalk erbjudes, än annars är fallet. Nu finnes det vissa 

 arter, som inom en del af sitt förekomstområde äro kalk- 

 bundna, inom en annan del indifferenta eller kalkskyende. 

 Rörande dessa arter kan den iakttagelsen göras, att de, i de 

 sydligare eller eljest klimatiskt bättre gynnade trakterna, äro 

 indifferenta, d. v. s. förekomma pä underlag af olikartad be- 

 skaffenhet, i de nordligare och kallare däremot bli kalkbundna. 

 (Undantag utgöra dock några fjällväxter i södra Sverige, som 



Fauna och Flora 1915. Haft. 2. 6 



