284 FAUNA OCH FLORA 



Betfragmentet låg i den af siluriskt material bestående botten- 

 moränen, som hår i trakten ligger ofvanpå en skiktad lera, som vid 

 en oscillation i israndens läge afsatt sig i en isdämd sjö, den cen- 

 traljämtska insjön. 



Genom Frösöfyndet blir det sannolikt, att mammuten lefvat 

 i trakten under interglacial eller möjligen t. o. m. senglacial tid. 

 Mammuten anses allmänt hafva inkommit på den Skandinaviska 

 halfön från söder. Med anledning af Frösöfyndet torde det vara 

 skäl taga i öfvervägande, om icke mammuten kunnat inkomma från 

 öster och därvid passerat norr och nordväst om isdelaren. Några 

 afgörande bevis i ena eller andra riktningen föreligga dock inte. 



C. 1 Vim an. 



Den stora murgrönan på Halleberg. 



Med anledning af byråchefen Th. Örtenblads intressanta upp- 

 sats i Sveriges Natur för detta år, Murgrönan i Sverige, kan jag ej 

 neka mig nöjet meddela följande, helst källan till professor R. Ser- 

 nanders uppgift om den stora murgrönan å Halleberg ej namnes 

 därstädes. 



I Nya Botaniska Notiser årgång 1849 förekommer en uppsats 

 af Johannes Aug. Holmström: 1 Utkast till Svenska Florans Litera- 

 tur-Historia. I denna värdefulla afhandling, tyvärr oafslutad, i det 

 den blott behandlar perioden före Linné, råkade jag vår murgröna 

 (s. 159 — 160). Han skrifver: »År 1 707 försvarade Jacob Ludenius, 

 under 01. Rudbeck d. yngres praesidium i Upsala, en acad. afhand- 

 ling om Hedera Helix: (Exercitium Academicum de Hedera, quod 

 &c. Praeside Dn. Olao Rudbeck Fil. &c. publico bonorum examini 

 submittit Jacobus Ludenius, Upsaliae, Werner, 1707. 4:0 pp. 45, p. 

 t. ded. grät. pp. 9 (s. p.)-) 



Denne monographi är delad i 5 capitel. Med mycken lärdom 

 betraktas i första cap. såväl det latinska namnets härledning och 

 växtens benämningar på olika språk och hos olika författare, som dess 

 redan af forntiden ätskiljda, äfven hos oss befintliga, former, h vilka 

 dock Förf. (likasom Bauhinus) ej anser kunna såsom arter söndras. 



Beskrifningen (p. n — 12) är allenast anförd från Rajus. I 

 förbigående omnämnas de hos sistnämnde författare och Plukenet 

 upptagna tropiska växter, hvilka af dem benämnas »Hedrra». 



Derefter följer en ganska målande beskrifning af Hunne- och 

 Halleberg i Vestergötland. Bland de skuggrika och höga träd, som 

 pryda det senare fanns en Hedera, som blifvit beryktad och dit- 



1 Den enda biografiska upplysning jag lyckats finna om Holmström är i 

 Hj. Linnström: Svenskt Boklexikon, där lian står upptagen: »Johan August 

 Holmström, lärare vid Stockholm Lyceum, född i Sthlm. 1815 död derstädes 

 1858». Bland hans utg. skrifter vill jag blott nämna, det han hade lyckan upp- 

 täcka en Linné-handskrift, publicerad i Bot. Notiser 1845 : Almanachs-Adnota- 

 tioner lör år 17^5 af Carl v. Linné (sid. 210 — 218). 



C. O. G. W. 



