;S FAUNA OCH FLORA 



Nymphcea alba ocli Nuphar luteum m. fl. Likaså finnas rätt 

 glesa vassar vid sjöns utlopp, men stränderna i öfrigt äro fat- 

 tiga på vattenväxter. 



Till följd af denna jämförelsevis svaga vegetation är sjö- 

 fågellifvet ej heller vidare rikt, utan består af några par gräs- 

 och krickänder, en och annan lom samt en del smärre vadare- 

 fåglar, såsom snäppor och bäckasiner. 



Terrängen innanför den omnämnda viken borde dock kunna 

 vara mer lockande för häckande par, då där finnas täta 

 snår af olika Salix-arter och marken är tofvig och kullig af 

 Aira, Eriophorum, Carex och andra kärrväxter, mellan hvilkas 

 tufvor bildas små gölar, skyddade af Salix repens, Betula nana, 

 en del Vaccinium-arter m. fl. dylika buskväxter. För öfrigt 

 sträcka sig skogens utposter hit ned med björk-, gran- och 

 tallbuskar, som här och hvar bilda uddar och snår, lämpliga 

 till gömställen för rufvande fåglar. 



Huruvida betingelserna härvidlag motsvara en rörhönas 

 fordringar på hemvist är mig obekant, men skulle jag knappast 

 tro att så är. Troligare är väl då mitt förut nämnda antagande, 

 att den fångade fågeln blifvit vinddrifven och sålunda kom- 

 mit till en för henne fullständigt främmande ort. 



Med anledning af ofvanstående meddelande bör erinras om, 

 att Gcillinula chloropus tillfälligtvis i vårt land träffats så långt 

 norrut som i Ångermanland. Arten synes för närvarande lefva 

 i en expansionsperiod och är i landets sydligare delar flerstä- 

 des rätt talrik. Det är sålunda sannolikare, att den > vinddrif- 

 vits» därifrån än från Norge. Red. 



